# data[].attributes.attachment_link.description
Create a new document and edit with others at the same time -- from your computer, phone or tablet. Get stuff done with or without an internet connection. Use Docs to edit Word files. Free from Google.

# data[].attributes.body
Avarvari Daria 11 B

# data[].attributes.body
Mocanu Bianca Anamaria

# data[].attributes.body
11A

# data[].attributes.body
11A

# data[].attributes.body
11A

# data[].attributes.body
Hazardele geomorfologice sunt condiţionate de fragmentarea şi înclinarea reliefului, de cantitatea de precipitaţii, de gradul de seismicitate şi de alcătuirea petrografică.

Prăbuşirile şi rostogolirile de roci

Prăbuşirile şi rostogolirile de roci sunt căderi bruşte de materiale devenite mobile în urma dezagregării, gravitaţiei sau ca urmare a unor explozii, cutremure, ploi torenţiale etc.

Alunecările de teren

Alunecările de teren sunt considerate hazarde prin dimensiunea stratului afectat. Ele sunt favorizate de prezenţa argilei, umezelii pe terenurile cu pante de 10-30°, subsăpări la baza versanţilor sau pot fi declanşate de alte hazarde.
Curgerile de noroi

Curgerile de noroi sunt cauzate de îmbibarea cu apă a rocilor alterate în condiţii de pantă. Ele produc pagube infrastructurii, aşezărilor omeneşti, pierderi de vieţi omeneşti etc.

Avalanşele

Avalanşele sunt deplasări bruşte cu viteze mari (300km/oră) ale maselor de zăpadă pe versanţii foarte înclinaţi (30°-50°) ai munţilor declanşate de vibraţii.

Arealele afectate de aceste hazarde sunt frecvente în Munţii Alpi, Munţii Anzi, Munţii Stâncoşi, Munţii Scandinavici, Munţii Carpaţi etc.

Dintre hazardele naturale, acestea afectează un număr mare de areale şi turişti, ceea ce impune o concentrare a managementului turistic privind prevenirea accidentelor legate de avalanşe

# data[].attributes.body
11B pag 2

# data[].attributes.body
11B pag 1

# data[].attributes.body
Serea Ana-Maria 11B

Hazardele hidrologice sunt fenomene naturale, ce implica existenta apei, care au o influenta negativa directă asupra vieții oamenilor, asupra societății și a mediului înconjurător, în ansamblu. Cunoașterea acestor fenomene permite luarea unor măsuri adecvate pentru limitarea efectelor - pierderi de vieți omenești, pagube materiale și distrugeri ale mediului - și pentru reconstrucția regiunilor afectate.
Inundațiile sunt hazarde hidrologice cu o larga raspandire pe Terra, care produc mari pagube materiale și pierderi de vieți omenești (anual 20.000 de victime, afectează peste 100 milioane de persoane, spre exemplu în Bangladesh 30% din suprafață este periodic acoperita de ape). Aceste hazarede se pot produce în lungul râurilor (care dreneaza circa 70% din suprafața continentelor).
De obicei ploile persistente pot provoca inundatii teribile.In 1953, orasul Lynmouth, aflat la confluenta a două râuri, West si east Lyn, care se revarsa parțial în Exmoor în Devon, a fost martorul unui asemenea dezastru. Ploi abundente au căzut din regiune în primele doua saptamani ale lunii august.in noaptea de 15 august, o rupere de nori torențială, aducand peste 20 cm de ploaie în doar cateva ore, a transformat raurile deja umflate in torente devastatoare.In dimineata urmatoare orasul era îngropat - câțiva bolovani aduse de ape și care cantareau 15 tone au stat în calea apelor. Peste 90 de case au fost distruse sau devastate s-au murit 34 de persoane.

# data[].attributes.body
Radulescu Claudia 11C

Epidemiile provoaca imbolnaviri in masa ale populatiei, din cauza unor agenti patogeni( virusuri, bacterii, protozoare etc). Cele mai grave maladii sunt transmise de tantari(malaria, febra galbena), musca tete (boala somnului), paduchi( tifosul exantematic).

Epidemiile de mari proportii poarta denumirea de pandemii si au generat milioane de victime, mai ales in Evul Mediu(ciuma bubonica, in Europa).
Epidemiile sunt favorizate de saracie, lipsa de igiena, infestarea apei, aglomerarea gunoaielor menajere, inmultirea sobolanilor. Hazardele naturale, 🤬 sunt inundatiile sau cutremurele mari, sunt insotite de pericolul declansarii unor epidemii.

Epidemiile infectioase apar in urma uraganelor, ciclonilor, tsunami-lor, inundatiilor si cutremurelor si sunt ceva obisnuit in tarile subdezvoltate, in timp ce in tarile dezvoltate sunt destul de rare.
Masuri referitoare la caile de transmitere: acestea se realizeaza prin actiuni de dezinfectie , dezinsectie sau deratizare, la care se adauga actiuni igienico-sanitare si gospodaresti in vederea asanarii conditiilor de mediu.

Masurile preventive cuprind vaccinarea si educarea populatiei, izolarea focarelor de declansare a epidemiilor, combaterea agentilor purtatori.

Principalele epidemii sunt:
Ciuma: a fost una dintre cele mai violente pandemii ale lumii despre care se crede ca a fost cauzata de o bacterie numitaYersinia pestis.

A izbucnit, probabil, in Asia de unde s-a raspandit in Europa pana in 1347, unde a creat mare panica, facand doar aici 25 de milioane de victime, si 50 de milioane in intreaga lume. In afara catastrofei umanitare, pandemia de ciuma a adus cu ea si alte inconveniente: mana de lucru s-a imputinat, terenurile au ramas nelucrate, rasismul a luat amploare (evreii erau acuzati ca diseminau in mod voluntar boala, fiind alungati din casele lor)

Ciuma bubonica (numita astfel din cauza bubelor care se formau la nivelul piscaturilor) este o boala purtata de sobolani si transmisa la om prin piscatura de purice si de capuse. Ciuma exista si sub forma pulmonara, insa este mult mai rara.
Dupa cateva zile de incubatie, simptomele incep sa se manifeste: febra foarte mare, stare generala degradata, ganglioni foarte umflati la nivelul piscaturii. Vindecarea spontana (dar in timp indelungat) s-a inregistrat intr-o treime din cazuri. Insa pentru majoritatea bolnavilor, ciuma evolueaza intr-o infectie generalizata care aduce moartea in cateva zile.

Daca bacteria atinge plamanii, persoana bolnava poate sa contamineze in mod direct alte persoane, doar prin saliva proiectata in timpul tusei. Ciuma pulmonara determina moartea rapida in toate cazurile.
Ciuma este departe de a fi eradicata. In Europa nu mai face victime, insa in Africa si Asia, ea ucide in mod regulat.
Malaria: Una dintre cele mai grave boli infectionase din lume , malaria , face pana la 500 de victime in fiecare an.Cand un tantar neinfectat musca o persoana infectata , tantarul primeste parazitii Plasmodium din sangele gazdei . Acesti paraziti se reproduc sexual in intestinele tantarului si migreaza in glandele salivare ale insectei . Cand tantarul musca o persoana neinfectata , el injecteaza o cantitate mica de saliva in rana pentru a impiedica coagilarea sangelui in timp ce se hraneste.
Malaria provoaca aproximativ 250 de milioane de cazuri de febra si aproximativ 1 milion de decese anual, marea majoritate apare la copii sub 5 ani, deasemenea foarte vulnerabile sunt si femeiile insarcinate.
Simptomele de malarie includ febra, frisoane, varsaturi, anemie, hemogoblinuria,  convulsii. Nu exista momentan nici un vaccin care poate preveni malaria, dar acesta este un domeniu active de cercetare.
Malaria apre in America centrala, America de sud, Africa si in sudul Asiei (Arabia Saudita , Iran , Irak , India , China , Indonezia, Turcia).
Rujeola:  este o viroza eruptiva, extreme de contagioasa, endemo-epidemica, caracterizata clinic prin febra, catar oculo-nazal si bronsic, conjunctivita.
Izvorul de infectie: Rujeola este o antroponoza , singurul izvor de infectie in natura fiind numai omul bolnav aflat in stare de contagiozitate. Nu se cunosc purtatori de virus.
Bolnavul elimina virusul prin secretiile cailor respiratorii, fiind contagios cu 1-2 zile inainte de debutul bolii, in cursul perioadei prodomale, si 5-6 zile dupa aparitia eruptiei.
Raspandirea geografica: Rujeola este raspandita pe toate continentele, indiferent de latitudine. In centrele mari populate se inregistreaza manifestari endemo-epidemice, iar in ariile rurale, mai ales in localitatile isolate si teritoriile insulare, cu fluctuatii mici ale populatiei, rujeola evolueaza intens epidemic.

# data[].attributes.body
Vulcanul este formațiunea geologică de formă conică formată din acumularea materialelor rezultate din erupția magmei dintr-un focar situat la adâncime în manta sau scoarța unui corp ceresc (precum planeta Terra), printr-o deschizătura a scoarței denumită ventră vulcanică. Magma este un amestec lichid compus din diferite minerale care se află în stare topită, gaze și bucăți solide de diferite roci.
Erupții:
Fenomenul ieșirii magmei la suprafață este denumit erupție și are loc acolo unde scoarța terestră opune cea mai mică rezistență. Acest punct de rezistență redusă este reprezentat de crăpăturile din scoarță sau de limitele dintre plăcile tectonice continentale (ex. vulcani din Indonezia, din Cercul de foc al Pacificului), sau vulcani din Islanda.

Erupția vulcanului este însoțită de cutremure de pământ, erupție de gaze, cenușă, bombe vulcanice (fragmente rupte din crater) și lavă (vâscozitatea ei diferă după reacția acidă sau bazică a lavei) care se solidifica prin răcire.

Erupțiile vulcanice sunt de două feluri:

erupția efuzivă este o erupție vulcanică silențioasă, care scoate la suprafață lavă bazaltică cu viteză mică (erupțiile vulcanului Kilauea din Hawaii sunt efuzive).

erupție explozivă este o erupție puternică a unui vulcan care aruncă în aer materia pe distanțe uriașe; lava e săracă în silicat; poate fi foarte periculoasă pentru locuitorii aflați în apropiere de locul erupției.

Erupția începe printr-un jet fierbinte de gaze și vapori de apă, însoțit de materiale solide de diferite dimensiuni (cenușă, bombe vulcanice, blocuri compacte), după care lava incandescentă începe să curgă sub forma unor torenți sau a unor suvoaie de foc pe marginele craterului.

Dupa ieșirea lavei, erupția se linistește, dar continuă să iasă gaze. La mult timp dupa încetarea erupției, activitatea vulcanică poate continua cu emanații de gaze reci (este cazul mofetelor din România) sau cu formarea de gheizere. Vulcanii, ca stare, pot fi stinși sau activi. Cei din prima categorie se întâlnesc și în România (Oaș, Gutâi). Vulcanii activi pot avea erupții frecvente (Stromboli-Italia, Mauna Loa-Hawaii) sau dimpotrivă pot erupe doar după mari perioade de pauză, chiar secole, precum vulcanul Vezuviu din Italia.

# data[].attributes.body
Rusu Stylianos Remos 11C

# data[].attributes.body
Tiganas Victr 11 C pag 3

# data[].attributes.body
Tiganas Victor 11 C pag 2

# data[].attributes.body
Tiganas Victor 11 C pag 1

# data[].attributes.body
Definitie
Hazardele biologice sunt reprezentate de epidemii si de invaziile de insecte. Tot din aceasta categorie fac parte si incendiile naturale, provocate de descarcarile electrice din atmosfera sau de autoaprinderea vegetatiei uscate.

Acestea din urma determina distrugeri ale recoltelor, ale suprafetelor impadurite,de constructii.

Invaziile de insecte

In special lacuste, produc pagube mari agriculturii, indeosebi in Africa, Asia, estul Europei si in America de Nord.

Ele sunt prolifice, prin numarul mare de larve ce-l genereaza. O tona de lacuste consuma zilnic hrana a 250 de oameni. Combaterea lor se poate face prin distrugerea oualor, utilizarea insecticidelor si a unor capcane pentru distrugerea nimfelor de lacusta.

Pe langa lacuste mai sunt si alti daunatori biologici a caror actiune capata proportii catastrofale. Periculoasa este si capusa vitelor frecventa in America de Sud, Australia si Africa de Sud, parazitii orezului (Asia de Sud si Sud-Est), ai bumbacului (America de Nord, de Sud, Orientul Mijlociu) sau omizile. In iunie 1974 o invazie de omizi, intr-o regiune a Canadei, a distrus toate ogoarele si culturile de gradina. Convoiul a format un sir lung de 160 km si lat de 100 km.

Epidemiile

Definitie si Tipuri

Epidemiile provoaca imbolnaviri in masa ale populatiei, din cauza unor agenti patogeni( virusuri, bacterii, protozoare etc). Cele mai grave maladii sunt transmise de tantari(malaria, febra galbena), musca tete (boala somnului), paduchi( tifosul exantematic).

Epidemiile de mari proportii poarta denumirea de pandemii si au generat milioane de victime, mai ales in Evul Mediu(ciuma bubonica, in Europa)

Cauze

Epidemiile sunt favorizate de saracie, lipsa de igiena, infestarea apei, aglomerarea gunoaielor menajere, inmultirea sobolanilor. Hazardele naturale, 🤬 sunt inundatiile sau cutremurele mari, sunt insotite de pericolul declansarii unor epidemii

Epidemiile infectioase apar in urma uraganelor, ciclonilor, tsunami-lor, inundatiilor si cutremurelor si sunt ceva obisnuit in tarile subdezvoltate, in timp ce in tarile dezvoltate sunt destul de rare.

Masuri

Masuri referitoare la caile de transmitere: acestea se realizeaza prin actiuni de dezinfectie, dezinsectie sau deratizare, la care se adauga actiuni igienico-sanitare si gospodaresti in vederea inbunatatirii conditiilor si evitarea propagarii bolilor.

Holera

Este o infectie intestinala cauzata de bacteria Vibrio Cholerae . Oamenii o contacteaza prin consumul de apa sau mancare contaminate. Este probabil cea mai mare amenintare la adresa supravietuitorilor pentru ca progreseaza intr-un ritm alert. Poate ucide o persoana in mai putin de 1 zi.

Holera duce la diaree severa-se pierd pana la 10 litri de lichid din corp.

Persoanele cu grupa sanguina '0' sunt cei mai predispusi la holera.

Ultima mare epidemie de holera a avut loc in Peru in 1991 de unde s-a extins in America Latina (400000 de morti).

Holera este raspandita pe aproximativ toate continentele. Apare in S Americii de Nord, America centrala, in jumatatea nordica a Americii de Sud, Rusia, China, Japonia, India, Si in partea central estica a Africii.

Malaria

Una dintre cele mai grave boli infectionase din lume , malaria , face pana la 500 de victime in fiecare an . Provoacata de un parazit minuscul din genul PLASMODIUM , malaria a ajuns la proportii de epidemie in majoritatea regiunilor tropicale fiind trasmisa prin muscatura de tantar.

Parazitii Plasmodium se deplaseaza spre ficatul gazdei lor umane si se inmultesc prin diviziune celulara . Dupa aproximativ 5 zile , in jur de 40000 de paraziti noi patrund in fluxul sanguin si invadeaza hematiile din sangele gazdei . In interiorul hematiilor , parazitii cresc si se inmultesc . Hematiile sunt distruse , eliberand parazitii care ataca alte globule rosii ale sangelui . In acest stadiu , parazitul secreta toxine in sange , provocand acea febra periodica bolii .

Simptomele de malarie includ febra, frisoane, varsaturi, anemie,convulsii. Clasicul simptom al al malariei este ciclica aparitie brusca a frigului, urmata de rigoare(este o agitare care are loc in timpul febrei mari) , apoi de transpiratii si febra cu durata de la 4 pana la 6 ore.

Malaria apre in America centrala, America de sud, Africa si in sudul Asiei (Arabia Saudita, Iran, Irak, India, China, Indonezia, Turcia).

Ciuma

A fost una dintre cele mai violente pandemii ale lumii despre care se crede ca a fost cauzata de o bacterie numita Yersinia pestis.

A izbucnit, probabil, in Asia de unde s-a raspandit in Europa pana in 1347.In afara catastrofei umanitare, pandemia de ciuma a adus cu ea si alte inconveniente: mana de lucru s-a imputinat, terenurile au ramas nelucrate, rasismul a luat amploare (evreii erau acuzati ca diseminau in mod voluntar boala, fiind alungati din casele lor)

Ciuma bubonica (numita astfel din cauza bubelor care se formau la nivelul piscaturilor) este o boala purtata de sobolani si transmisa la om prin piscatura de purice si de capuse.

Dupa cateva zile de incubatie, simptomele incep sa se manifeste: febra foarte mare, stare generala degradata, ganglioni foarte umflati la nivelul piscaturii.

Ciuma bubonica se vindeca destul de usor folosind o gama larga de antibiotice. Insa este nevoie ca ea sa fie diagnosticata la timp. Se dau antibiotice si anturajului bolnavului, pentru a se evita propagarea bolii.

Ciuma este departe de a fi eradicata. In Europa nu mai face victime, insa in Africa si Asia, ea ucide in mod regulat. In Statele Unite sunt raportate cateva cazuri izolate in fiec
are an.