# data[].attributes.headline
טל שחר סאטלר- טקסט 2

# data[].attributes.subject
טל שחר סאטלר- טקסט 2

# data[].attributes.body
טקסט זה הוא טקסט טיעוני.
הכותב מנסה לשכנע אותנו בדעתו בנושא פרופיל רצוי לאתרי היכרויות.
הטקסט מכיל עובדות ודעה.

# data[].attributes.headline
טל שחר סאטלר- טקסט 1

# data[].attributes.subject
טל שחר סאטלר- טקסט 1

# data[].attributes.body
טקסט זה הוא מידעי.
הוא מקנה מידע בנושא בתי הספר בפתיחת הסגר. הטקסט תמציתי, אובייקטיבי ויבש. לא מכיל דעות אישיות אלא עובדות.

# data[].attributes.headline
מעיין בלוט- טקסט 2

# data[].attributes.subject
מעיין בלוט- טקסט 2

# data[].attributes.body
הטקסט הינו טקסט שיכנוע ומידע על אופן הפרופיל שצריך לאתר הכרויות.
הוא כתוב מתומצתת ומלא בדוגמאות.

# data[].attributes.headline
מעיין בלוט- טקסט 1

# data[].attributes.subject
מעיין בלוט- טקסט 1

# data[].attributes.body
זהו טקסט מידע אובייקטיבי.
שנותן מידע על פתיחת הלימודים לאחר הסגר שהיה.
הטקסט כתוב בצורה מתומצתת ביותר.

# data[].attributes.headline
אחינעם כהן- טקסט 3

# data[].attributes.subject
אחינעם כהן- טקסט 3

# data[].attributes.body
טקסט זה הינו טקסט סובייקטיבי ובו הכותב מביע דעתו לגבי אופן השימוש והתערבות ההורים בחשיפת ילדיהם לטכנולוגיה, הוא מציב עובדות שמוכיחות את טענתו ומביא לשם כך גם דוגמאות.

# data[].attributes.headline
ניבה זינגר-טקסט 3:

# data[].attributes.subject
ניבה זינגר-טקסט 3:

# data[].attributes.body
אבינועם הרש כותב טקסט שמטרתו היא לעורר מודעות של הורים לגבי חשיפת ילדיהם לאינטרנט ולגרום לקחת יותר אחריות.
טקסט זה זהו טקסט סובייקטיבי, הכותב מבסס את עמדותיו על עובדות אמיתיות מתוך מחקרים.

# data[].attributes.headline
אחינעם כהן- טקסט 1

# data[].attributes.subject
אחינעם כהן- טקסט 1

# data[].attributes.body
טקסט זה הוא טקסט אובייקטיבי שמטרתו להקנות מידע לגבי פתיחת מערכת החינוך שלאחר הסגר.

# data[].attributes.headline
ניבה זינגר-טקסט 1:

# data[].attributes.subject
ניבה זינגר-טקסט 1:

# data[].attributes.body
טקסט זה זהו טקסט אובייקטיבי המביא עובדות יבשות.
מטרתו היא למסור מידע לגבי פתיחת הלימודים לאחר הסגר.
הטקסט כתוב בוצרה מתומצתת.

# data[].attributes.headline
אושרי זרביב- טקסט 3

# data[].attributes.subject
אושרי זרביב- טקסט 3

# data[].attributes.body
טקסט זה מביא לנו מידע סובייקטיבי שמראה את הרגשותיו ודעותיו של אבינועם הרש על נושא מסוים . טקסט זה בנוי לא רק סובייקטיבי אלה גם מביא לנו עובדות מין השטח שיחזקו את טענותיו ויעוררו את המודעות של ההורים לנושא זה.

# data[].attributes.headline
הללי גבעולי- טקסט 3

# data[].attributes.subject
הללי גבעולי- טקסט 3

# data[].attributes.body
הטקסט הוא טקט טיעון סובייקטיבי המשלב עובדות אובייקטיביות.
מטרת הטקסט היא לעורר מודעות של ההורים לגבי חשיפה של ילדיהם לתכני האינטרנט ולגרום להם לקחת אחריות על כך.

# data[].attributes.headline
אושרי זרביב- טקסט 1

# data[].attributes.subject
אושרי זרביב- טקסט 1

# data[].attributes.body
טקסט זה הוא אובייקטיבי ומביא מידע מהשטח על חזרה לשיגרת לימודים, כתוב בו כל מיני נתונים מתומצתים שבאים להסביר על הנושא בישירות

# data[].attributes.headline
הללי גבעולי- טקסט 1

# data[].attributes.subject
הללי גבעולי- טקסט 1

# data[].attributes.body
הטקסט הוא טקסט מידע אובייקטיבי המביא עובדות יבשות לגבי פתיחת הלימודים לאחר הסגר.

# data[].attributes.headline
רעיה זון- טקסט 3

# data[].attributes.subject
רעיה זון- טקסט 3

# data[].attributes.body
הטקסט הוא טקסט טיעוני, והוא בא להציג לנו מה קורה מאחורי משחקי המחשב.
ומנסה לעורר את המודעות אצל ההורים..
הטקסט נותן גם עובדות ונתונים "מהשטח".

# data[].attributes.headline
רעיה זון- טקסט 1

# data[].attributes.subject
רעיה זון- טקסט 1

# data[].attributes.body
הטקסט הוא טקסט מידעי, הוא בא לתת מידע שהוחלט- ולהעביר אותו לכמה שיורת אנשים.
הוא טקסט מתומצת מאוד ונותן את המידע המרכזי והחשוב ביותר.

# data[].attributes.headline
שיר ששון- טקסט 3 

# data[].attributes.subject
שיר ששון- טקסט 3 

# data[].attributes.body
הטקסט הוא טקסט טיעוני הוא מראה את מה שעומד מאחורי כל משחק או סידרה שלא תמיד מבינים את ההשלכות של זה באותו רגע אבל זה נכנס למוח, ולפעמים נכנסים כלכך חזק למשחק שלא מצליחים להשתלט עליו ועל הזמן, בטקסט הוא מביא הוכחות ודוגמאות אמיתיות.

# data[].attributes.headline
אביה ביר - טקסט 1

# data[].attributes.subject
אביה ביר - טקסט 1

# data[].attributes.body
הטקסט הוא טקסט מידעי הנותן מידע על אופן החזרה ללימודים בימי הקורונה לאחר הסגר השלישי. הטקסט כתוב באופן מאוד מתומצת ומעביר רק את המידע ההכרחי.

# data[].attributes.headline
שיר ששון- טקסט 1

# data[].attributes.subject
שיר ששון- טקסט 1

# data[].attributes.body
הטקסט הוא טקסט מידעי, הוא בא להעביר את המידע שהוחלט וההחלטות שהתקבלו.
הוא מאוד מתומצת ומעביר רק את הדברים ההכרחים.

# data[].attributes.headline
אביה ביר - טקסט 3

# data[].attributes.subject
אביה ביר - טקסט 3

# data[].attributes.body
הטקסט הוא טקסט טיעוני ומטרתו היא להציג לנו ובמיוחד להורים את מה שקורה מאחורי משחקי המחשב. הכותב מציג עוד מאמר שמראה עוד דוגמאות ואחוזים לדברים שהוא אמר.

# data[].attributes.headline
טקסט 3- מעיין שילה

# data[].attributes.subject
טקסט 3- מעיין שילה

# data[].attributes.body
הטקסט הוא טקט טיעון בו הכותב מציג את העובדות ומעביר ביקורת על ההורים. הטקסט הוא סובייקטיבי שבא לשכנע את הקוראים. את טענותיו של הכותב הוא מבסס על עובדות אמיתיות.

# data[].attributes.headline
טקסט 1- מעיין שילה

# data[].attributes.subject
טקסט 1- מעיין שילה

# data[].attributes.body
הטקסט הוא טקסט אובייקטיבי שכל מטרתו היא למסור מידע ועובדות לאזרחים ולכל מי שרלוונטי לו העובדות הללו. הטקסט כתוב בצורה מתומצתת ומאופקת.

# data[].attributes.headline
טקסט 3 שושנה ברהמי

# data[].attributes.subject
טקסט 3 שושנה ברהמי

# data[].attributes.body
טקסט טיעוני שמביע דעות והוא מבסס אותן על עובדות וסטטיסטיקה זהו גם טקסט שיכנוע כדי שההורים יקחו אחריות למה שנחשפים הילדים שלהם.

# data[].attributes.headline
טקסט 1 שושנה ברהמי

# data[].attributes.subject
טקסט 1 שושנה ברהמי

# data[].attributes.body
זהו טקסט מידע שמביא עובדות על פתיחת הלימודים אחרי הסגר .
זה טקסט שמאסף מידע כדי שאנשים ידעו מה הן ההנחיות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
השבוע חל שבוע מוגנות ברשת וזה בדיוק הזמן לשאול אתכם הורים יקרים: כמה אתם באמת מודעים להרגלי הצריכה של הילדים שלכם? כמה אתם מכירים את התוכניות ובעיקר את משחקי המחשב שהילדים שלכם צורכים?

זכור לי במיוחד מקרה שבו שמתי לב שאחד מהתלמידים שלי בהפסקה לא מפסיק לשחק במשחק הפופולרי (היום יש כבר משחקים מתקדמים יותר) 'פורטנייט'. באספת הורים שאלתי את אמא שלו האם היא מודעת להשלכות ולהשפעות של המשחק הזה כאשר אנחנו מדברים על תלמיד בכיתה ו'.

האם ענתה לי את המילים המקסימות: "אני סומכת עליו". כעבור חודש (והיה לי כבר מקרה דומה עם אמא אחרת) היא התקשרה אליי ואמרה לי בטלפון שהיא קיבלה חיוב מוזר על סכום של 2400 שקל. לאחר שלא הבינה באשראי על מה מקור הסכום, היא ביררה ונאמר לה שמדובר במשחקי משחק שהילד היקר שלה תרתי משמע הוציא.

הפניתי אותה למאמר שהתפרסם בו נכתב: "בני נוער בישראל הוציאו כ-80 מיליון שקל על רכישת חפצים וירטואליים, חליפות וריקודים למשחק החברתי המגה-פופולרי "פורטנייט". כך עולה מסקר שערכה חברת בזק בעזרת מכון המחקר TNS בקרב בני 12 עד 17 המשחקים בפורטנייט, ומסקר שנערך בקרב הורים לשחקנים.

המשחק בבסיסו מוצע בחינם, אך היצרנית, חברת "אפיק", עושה רווחים עצומים מהתוספים המוצעים לשחקנים: בגדים, מצנחים, תיקים, כלי נשק ועוד. כמעט שליש משחקני פורטנייט בארץ הוציאו כסף על המשחק, בסכום ממוצע של 357 שקל.
עוד מתברר מהסקרים כי מספר השחקנים בארץ עולה על 800 אלף. 43% מבני הנוער המשחקים בפורטנייט מעידים שהם "מכורים".

כמחצית שיחקו בו בממוצע 5.2 שעות ביום, מדי יום, בחופש הגדול, ושיעור דומה ויתרו על פעילויות קיץ (ים, בריכה, סרט קולנוע) כדי להישאר בבית ולשחק במשחק. 42% מהנשאלים דיווחו כי הם משחקים בפורטנייט לפחות שעה אחת בשעות הלילה (בין חצות ל-8 בבוקר). באופן מפתיע, 72% טוענים אפילו שלמדו לרקוד בזכות הריקודים המשולבים במשחק".
*

בואו נדבר תכלס: כיום ההורים פשוט 'טובעים' בים המדיה שמציף את ילדיהם. הילדים גולשים בסמראטפונים, כשהם מגיעים לבית הם משחקים במחשב ושנמאס להם מכל זה הם מתחילים לצפות בטלוויזיה ומזפזפים בשלט. ארץ האפשרויות הבלתי מוגבלות. אתה צריך להיות פרופסור לתקשורת בכדי לדעת להשתלט בעצמך על כלל המדיה המטורפת הזו. בכדי לעשות סדר בעניין, כדאי לכם בתור התחלה ללכת ולהיכנס לאתר של 'לוקחים אחריות': עמותה ללא מטרות רווח כאשר גולת הכותרת מאפשרת לכם לבחור בפתרונות טכנולוגים מעשיים שיתנו לכם כלים אופרטיבים שיעזרו לכם לנטר את צריכה המדיה של הילדים שלכם.

מעבר לכך מומלץ ביותר ולו פעם אחת לשבת עם הילדים ולראות גם אם באופן חלקי באלו תכנים הם צופים. זו גם ההזדמנות שלנו לתרגל קצת עם הילדים צפייה ביקורתית ולהבין עד כמה הם לוקחים את המסרים המועברים להם מהמדיה ככזה ראה וקדש וכמה נשאר להם מקום להפעלת שיקול דעת.

והכי חשוב: בתחום המוגנות ברשת הכלל הוא: אין דבר כזה 'נו ניוז גוד ניוז'.

כמו לבה שרותחת אבל מבעבעת בשקט מתחת לפני השטח, נקודת ההנחה שלנו צריכה להיות שאין באמת 'שקט תעשייתי'. הילדים צורכים את המדיה. כל הזמן. זו רק הערנות שלנו שתוכל להעניק לנו איזו מידה של שליטה למה באמת נכנס להם למוח ולנשמה.

# data[].attributes.attachment_link.title
אתם באמת מודעים היכן הילדים גולשים?

# data[].attributes.attachment_link.description
השבוע חל שבוע מוגנות ברשת וזה בדיוק הזמן לשאול אתכם הורים יקרים: כמה אתם באמת מודעים להרגלי הצריכה של הילדים שלכם? כמה אתם מכירים את התוכניות ובעיקר את משחקי המחשב שהילדים שלכם צורכים? זכור לי במיוחד מקרה שבו שמתי לב שאחד מהתלמידים שלי בהפסקה לא מפסיק לשחק במשחק הפופולרי (היום יש כבר משחקים מתקדמים יותר) 'פורטנייט'.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הדרך לדייט עוברת דרך כרטיס היכרות בדרך כלל, באתר היכרויות או בוואטסאפ.

זוהי אחת הדרכים החזקות לשווק את עצמכם בצורה שתשאיר רושם על הקורא\ת כך שתוכלו לקבל הצעות וקשרים רלוונטיים. בנוסף, תמיד רצוי לרענן את הכרטיס ולשמור עליו עדכני.

הנה, כמה טיפים שיעזרו לכם לבנות כרטיס מעניין ו'עובד':

1. היו אמתיים - כתבו דברים שמאפיינים אתכם ולא דברים כללים, זהו כרטיס הביקור שלכם.

אל תכתבו רשימת מכולת של תכונות. היעזרו בחברים לחשוב יחד מה מייחד אתכם לדוגמא: "איש חסד", "אופטימית חסרת תקנה", "פותר בעיות", "אשת שיחה"...

אל תכתבו דברים שאתם לא. היו נאמנים לעצמכם.

2. יצרו עוגנים - הפרטים שיעוררו עניין וייצרו פניות הם הדברים שמייצרים שיח - לדוגמא: "אוהב טיולי שטח", "מכירה את הפינות הכי יפות בירושלים", "אוהב הופעות חיות". הדברים האלה יכולים ליצור תגובות כגון: אשמח לדעת על אילו טיולים אתה ממליץ? ומשם יכולה להתפתח שיחה שתוביל לדייט מוצלח.

3. היו יצירתיים - אל תכתבו כרטיס משעמם. גירמו לכרטיס שלכם לבלוט ושהקורא יתעכב עליו ויחייך לעצמו; הנה, בחורה שכדאי להכיר או: הבחור הזה מצחיק ושנון - אצור איתו קשר. הפרטים עלייך יכולים לרגש\להצחיק\לסקרן. זה יכול לכלול ביטויים שאתה משתמש בהם, מסר לחיים שאתה חי לפיו, המוטו שלך, כל דבר עם תיאורים שיעורר את הרגש. לדוגמא: "הרגע הקסום בעיניי בשבוע הוא משחקי קופסא בשולחן שבת עם המשפחה" או: "לא תמצאו אותי בלי פק"ל קפה באוטו"... כתבו פשוט ולא מתוחכם מדיי.

4. השקיעו בתמונה - כולנו אנשים ויזואליים, ונכון שהתמונה היא לא קובעת אבל תמונה איכותית ומושקעת מייצרת רצינות ויותר פניות. אל תשלחו תמונה של כל החבר'ה מטושטשים ואותך מוקף בעיגול, או תמונה שלך בשקיעה כשכולך חשוך... עמוד מול המצלמה, במרחב שבו אתה מרגיש נוח ונעים היישר מבט ותמיד - עדיף עם חיוך :-)

5. כתבו חיובי - כשאתם כותבים מה אתם מחפשים בצד השני - התמקדו בחיובי ואל תכתבו מה אתם לא מחפשים.

לדוגמא: "מחפש בחורה לא שתלטנית" יכול להיכתב: "מחפש בחורה נעימת הליכות", או "מחפשת גבר לא קמצן" - "מחפשת גבר נדיב" וכו'. הבנתם את הרעיון.

עכשיו, עברו על הכרטיס שלכם וערכו את השינויים הנדרשים וצפו לפניות טובות ומדויקות יותר. בהצלחה רבה!

ענת שגב - מאמנת פרקטית לזוגיות, מנבחרת המאמנים של 252.

עדין לא בפרוייקט? הצטרפו בלחיצה כאן.

# data[].attributes.attachment_link.title
כך יוצרים כרטיס היכרות אטרקטיבי

# data[].attributes.attachment_link.description
הדרך לדייט עוברת דרך כרטיס היכרות בדרך כלל, באתר היכרויות או בוואטסאפ. זוהי אחת הדרכים החזקות לשווק את עצמכם בצורה שתשאיר רושם על הקורא\ת כך שתוכלו לקבל הצעות וקשרים רלוונטיים. בנוסף, תמיד רצוי לרענן את הכרטיס ולשמור עליו עדכני. הנה, כמה טיפים שיעזרו לכם לבנות כרטיס מעניין ו'עובד': 1.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תלמידים. אילוסטרציה

התלמידים בגני הילדים ובכיתות א'-ד' בערים ירוקות, צהובות ובחלק מהערים הכתומות ישובו היום (חמישי) לבתי הספר.

ביתר האזורים ובשכבות ה'-י"ב, הלמידה תימשך מרחוק.

על פי מתווה החזרה הלימודים בגני הילדים יתקיימו לאורך כל ימות השבוע ובכיתות א'-ב' ילמדו רק חמישה ימים במשך חמש שעות. בכיתות ג'-ד' ילמדו בקבוצות של עד 20 תלמידים במהלך חמישה ימים בשבוע ולמשך חמש שעות ביום.

לתלמידים בערים אדומות אושר לקיים מפגשים בשטח פתוח בקבוצה של עד תשעה תלמידים ומורה עבור כל הגילאים.

על פי התכנון ואם התחלואה לא תעלה באופן משמעותי ב-23 בפברואר יחזרו ללימודים תלמידי כיתות ה'-ו' ו-י"א-י"ב בערים ירוקות וצהובות ובערים כתומות עם יותר מ-%‭70‬ מחוסנים. לא ברור אם המהלך יצא לפועל שכן יומיים אחר כך אמורים התלמידים לצאת לחופשת פורים.

ב-9 במארס אמורים לחזור ללימודים תלמידי חטיבות הביניים וכיתות י' בערים ירוקות וצהובות ובערים כתומות שבהן שיעור המחוסנים מגיע ל-70%.

שר החינוך יואב גלנט התייחס בראיון ברשת ב' לחזרה ללימודים בכיתות. "מי שמוביל את ההחלטות בקשר לפתיחה ולסגירה זו מערכת הבריאות".

"מערכת החינוך נותנת חיווי לגבי אם אפשר או לא לבצע את זה מבחינה פדגוגית. בתי הספר אינם מקור הדבקה אלא מראה של סביבתם", אמר גלנט.

# data[].attributes.attachment_link.title
הבוקר: מערכת החינוך נפתחת באופן חלקי

# data[].attributes.attachment_link.description
תלמידים. אילוסטרציה התלמידים בגני הילדים ובכיתות א'-ד' בערים ירוקות, צהובות ובחלק מהערים הכתומות ישובו היום (חמישי) לבתי הספר. ביתר האזורים ובשכבות ה'-י"ב, הלמידה תימשך מרחוק. על פי מתווה החזרה הלימודים בגני הילדים יתקיימו לאורך כל ימות השבוע ובכיתות א'-ב' ילמדו רק חמישה ימים במשך חמש שעות.

# data[].attributes.headline
טקסט 3 נועה סמט 

# data[].attributes.subject
טקסט 3 נועה סמט 

# data[].attributes.body
מטרת הטקסט היא לעורר בהורים שאלות על מנת לעורר את המודעות של ההורים לגבי המדיה שהילדים שלהם צורכים
הקטע הוא סובייקטיבי מפי אבינועם הרש אבל יש בו גם כמה עובדות ש מן הסתם מתבססות על מחקרים..

# data[].attributes.headline
טקסט 1 נועה סמט

# data[].attributes.subject
טקסט 1 נועה סמט

# data[].attributes.body
הטקס אובייקטיבי ואין בו דעות של הכותבים רק ציטוטים או עובדות,
מטרת הטקסט היא לענות לכל מי שלא יודע מה מצב החזרה ללימודים במדינה