# data[].attributes.headline
משחק התאמה: תהליכי השמש

# data[].attributes.subject
משחק התאמה: תהליכי השמש

# data[].attributes.body
צפו בסרטון. הוסיפו לפוסט הישן שלכם (עריכה) מהם הסיכונים והאתגרים לסביבה הימית

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
רשות הטבע והגנים

# data[].attributes.attachment_link.title
שירת הים  התיכון

# data[].attributes.headline
סרטון פתיחה מרחבי היקום

# data[].attributes.subject
סרטון פתיחה מרחבי היקום

# data[].attributes.attachment_link.title
Amazing Journey From Earth to the End of the Universe

# data[].attributes.headline
ישראל עדיין מתייבשת

# data[].attributes.subject
ישראל עדיין מתייבשת

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
ישראל מעצמת התפלה, אבל המומחים עדיין מודאגים מהעתיד

# data[].attributes.headline
פיטופלנקטון וחשיבותו

# data[].attributes.subject
פיטופלנקטון וחשיבותו

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מכון דוידסון - סרטוני מדע

# data[].attributes.attachment_link.title
המכונות הירוקות שבים

# data[].attributes.headline
הכוכב הכחול, עליית מפלס פני הים

# data[].attributes.subject
הכוכב הכחול, עליית מפלס פני הים

# data[].attributes.attachment_link.title
אתר הארץ חסום - חדשות, ידיעות מהארץ והעולם - עיתון הארץ

# data[].attributes.attachment_link.description
אתר הארץ חסום - כל חדשות היום - הידיעות והחדשות בעיתון הארץ . סקופים, מאמרים, פרשנויות ותחקירי עומק בעיתון האיכותי בישראל

# data[].attributes.headline
האוקיינוס והאקלים הגלובלי

# data[].attributes.subject
האוקיינוס והאקלים הגלובלי

# data[].attributes.attachment_link.title
NASA | The Ocean: A Driving Force for Weather and Climate

# data[].attributes.headline
אוקינוסים וימים

# data[].attributes.subject
אוקינוסים וימים

# data[].attributes.body
א. מהי החשיבות לכדה"א ולקיום החיים בו ב. מה החשיבות לחברה האנושית ג. מה הסיכונים לסביבה הימית?

# data[].attributes.headline
מכון דוידסון- קישורי סרטונים

# data[].attributes.subject
מכון דוידסון- קישורי סרטונים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ד”ר ארז גרטי

# data[].attributes.attachment_link.title
נושא חודש יולי 2012 – ימים ואוקיינוסים - R & E

# data[].attributes.attachment_link.description
הקיץ הגיע ואיתו אחד הבילויים החביבים על רבים מאיתנו - ללכת לים. לרגל החופש הגדול בחרנו

# data[].attributes.headline
של מי החוף הזה?

# data[].attributes.subject
של מי החוף הזה?

# data[].attributes.headline
שערים גיאוגרפיים ליקום

# data[].attributes.subject
שערים גיאוגרפיים ליקום

# data[].attributes.attachment_link.title
כל מה שרציתם לדעת על כדור הארץ

# data[].attributes.attachment_link.title
כל מה שרציתם לדעת על מאדים

# data[].attributes.attachment_link.title
כמה גדול הוא האוקיינוס?

# data[].attributes.attachment_link.description
כמה גדול האוקיינוס או כל האוקיינוסים בעולם? חמשת האוקיינוסים שבעולם הם למעשה אוקיינוס אחד גדול. האוקינוס הזה תופס כמעט שלושה רבעים משטח כדור הארץ (71% משטח הכדור הם אוקיינוסים). האוקיינוסים גם מספקים כמחצית מהאוויר שאנחנו נושמים. מי שמייצרים את החמצן הזה הם יצורים מיקרוסקופיים שצפים בהם ונקראים פיטופלנקטון. אחוז עצום מהאוקיינוסים שעל כדור הארץ הוא מסתורי ולא ידוע. בשנת 2000 העריכו מדעני המינהל הלאומי האמריקאי לאוקיאנוס ואטמוספירה (NOAA) שנחקרו רק 5 אחוז מהאוקיינוסים בעולם ואחוז אחד בלבד מקרקעית האוקיינוס. ללא ספק יש עוד המון לגלות בהם. הנה גודלו של האוקיינוס העולמי או האוקינוסים כולם (מתורגם): http://youtu.be/QUW_Zv_jJb8?t=13s וחישוב של משקל כל

# data[].attributes.headline
קוד לביצוע המשימה

# data[].attributes.subject
קוד לביצוע המשימה

# data[].attributes.headline
סודות הכוכבים

# data[].attributes.subject
סודות הכוכבים

# data[].attributes.headline
מדוע הירח לא נופל?

# data[].attributes.subject
מדוע הירח לא נופל?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מטח המרכז לטכנולוגיה חינוכית

# data[].attributes.attachment_link.title
עפים על הירח - למה הירח מקיף את כדור הארץ?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ד”ר אבי סאייג

# data[].attributes.attachment_link.title
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.description
ברוכים הבאים למכון דוידסון לחינוך מדעי, הזרוע החינוכית של מכון ויצמן למדע. אנו מתמחים בלהדליק את הניצוץ, ואת הרצון לגלות את כל מה שמרתק במדע.באמצעות פעילותנו המדעית והחינוכית אנו מעודדים אנשים להפעיל את הדמיון, להתפתח, לחלום, לחשוב ולמצוא את חדוות הגילוי והעשייה.אנו מאמינים בחיבור בין אנשים למדע, ולכן אנו יוזמים, מארגנים ומפעילים קשת רחבה של תוכניות חינוכיות. אנו גאים להיות מוקד מקצועי לתלמידים, הורים והקהל הרחב, כמו גם למורים, אנשי אקדמיה ממשל וחינוך.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מכון דוידסון - סרטוני מדע

# data[].attributes.attachment_link.title
כוח המשיכה בכוכבים ובחלל

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | דיגיטל - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
כאן | מדע - חייהם ומותם של כוכבים

# data[].attributes.attachment_link.title
Origins of the Universe 101 | National Geographic

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ערוץ מזג האוויר

# data[].attributes.attachment_link.title
איך נוצר כל החומר ביקום?

# data[].attributes.attachment_link.title
מערכת השמש - בריינפופ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
למדו על ענקי גז, על כוכבי לכת ארציים ועל כל שאר השכנים שלנו במערכת השמש!

# data[].attributes.headline
קבוצות כוכבים

# data[].attributes.subject
קבוצות כוכבים

# data[].attributes.headline
הדמיית תהליך היווצרות כוכבים

# data[].attributes.subject
הדמיית תהליך היווצרות כוכבים

# data[].attributes.headline
מחקר מקוון על כוכבי לכת

# data[].attributes.subject
מחקר מקוון על כוכבי לכת

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מכון דוידסון - סרטוני מדע

# data[].attributes.attachment_link.title
דרווין ומסע הביגל

# data[].attributes.headline
סיפורו של כדור הארץ

# data[].attributes.subject
סיפורו של כדור הארץ

# data[].attributes.attachment_link.title
נשיונל ג'יאוגרפיק סיפורו של כדור הארץ מתורגם

# data[].attributes.headline
התפתחות כדה"א 10דק

# data[].attributes.subject
התפתחות כדה"א 10דק

# data[].attributes.attachment_link.title
Billions of Years of Disasters: How Earth Survived It All

# data[].attributes.attachment_link.title
The Atmosphere for kids - Layers of the Earth - Science for Kids

# data[].attributes.attachment_link.title
כיצד נוצר כדור הארץ?

# data[].attributes.headline
חיפוש חיים מחוץ למערכת השמש

# data[].attributes.subject
חיפוש חיים מחוץ למערכת השמש

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Are we alone, or is life a common feature of many worlds in the cosmos?

One of NASA's important objectives is to explore our solar system to understand its story - its origin and evolution - and the potential for life elsewhere. But NASA also seeks to understand how systems of planets form around other stars, and under which circumstances those planets are most likely to have life on them.

# data[].attributes.attachment_link.title
Looking for Life Beyond Earth: Exoplanets - Google Arts & Culture

# data[].attributes.attachment_link.description
Are we alone, or is life a common feature of many worlds in the cosmos? One of NASA's important objectives is to explore our solar system to understand its story - its origin and evolution - and the potential for life elsewhere.

# data[].attributes.headline
סיור במערכת השמש

# data[].attributes.subject
סיור במערכת השמש

# data[].attributes.attachment_link.title
Our Solar System - Google Arts & Culture

# data[].attributes.attachment_link.description
Google Arts & Culture features content from over 2000 leading museums and archives who have partnered with the Google Cultural Institute to bring the world's treasures online.

# data[].attributes.body
התלמידים יכתבו פסקה על מיקומו של כדור הארץ במערכת השמש ויאספו מידע באינטרנט.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Earth, our wonderful world! But how much do you know about the planet we call home? Let's find out with our fascinating facts about the Earth...
Facts about the Earth

1) Earth is the third planet from the sun in our solar system. Its name comes from the the old English and Germanic words meaning 'the ground'.

2) Our amazing planet has been around for quite some time. By researching our planet's rocks, scientists have calculated the Earth to be around 4.5 billion years old!

3) Like all the planets, Earth orbits (travels around) around the sun. And it does so at some serious speed -- around 30 kilometres per second, in fact! It takes 365 days (one year) for the Earth to complete one full orbit.

4) Have you ever wondered why we have different seasons? We'll tell you -- it's because the Earth is tilted 23.4 degrees on its 'axis', an imaginary line straight through the middle of the planet form the North Pole to the South Pole. This means that different parts of the globe are tilted towards the sun at different times of the year (or at different times during its orbit).

5) Not only does Earth zoom through space, it also spins on its axis. The result? We have daytime and nighttime! As the planet rotates, the side facing the sun receives daylight and the the other is in darkness.

6) People often think of Earth as a gigantic sphere. But, in fact, its shape is more like a squished ball that bulges out at the equator -- an imaginary line around the middle of the planet, exactly between the North Pole and the South Pole.

7) This 'bulge' is caused by the Earth's spin and the effect of 'gravity'. Gravity is an invisible force that attracts objects towards each other. It's this force that pulls things towards the Earth and stops us floating off into space!

8) The Earth's diameter (distance straight through the middle) measures a huge 12,800 kilometres, making it the fifth largest planet in the solar system. Jupiter, Saturn, Uranus and Neptune are even bigger!

9) Earth is the only planet in our solar system known to support life. This is because it has two very important things that living creatures need to survive -- lots of oxygen and lots of water! Its distance from the sun means it's not too hot and not too cold for creatures to live on, too.

10) Earth's 'atmosphere' is also hugely important for sustaining life. The atmosphere is a huge blanket of gases - mostly oxygen and nitrogen - wrapped around Earth, protecting our planet from the sun's strong rays. At the same time, the atmosphere helps keep the Earth's temperature comfortable for living beings - and it protects us from meteors, too!

What did you think about our facts about the Earth? Leave a comment below and let us know!

# data[].attributes.attachment_link.title
Facts about the Earth! | Science | National Geographic Kids

# data[].attributes.attachment_link.description
Learn all about our amazing planet with our facts about the Earth! How big is Earth? Why do we have day and night, and four seasons? How old is the Earth?

# data[].attributes.headline
דוד בן גוריון

# data[].attributes.subject
דוד בן גוריון

# data[].attributes.attachment_link.title
הספרייה הוירטואלית של מטח - דוד בן-גוריון: ”מִיַּם סוּף וְעַד יָם פְּלִשְׁתִּים” - על השליטה הימית במקרא ובתולדות ישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
שליטת ישראל המודרנית בשני הימים החשובים- ים סוף וים התיכון- הביאה את דוד בן גוריון לסקור את שליטת ישראל בימים בימי המקרא ובימי בית שני. לטענתו, מדינת ישראל היא השלטון היהודי העצמאי הראשון אשר מחזיק בשליטה בשני הימים הללו. את סקירתו פותח בן גוריון בימי משה בעת יציאת מצרים, ממשיך דרך סקירת השבטים היושבים על חופו של ים ובשליטת ממלכת שלמה על נתיבי הסחר הימיים ומסיים בתיאור השליטה הימית בימי החשמונאים.

# data[].attributes.headline
חוברת לימוד : נוף אקלים סביבה"

# data[].attributes.subject
חוברת לימוד : נוף אקלים סביבה"

# data[].attributes.attachment_link.title
קראו בכותר - המרחב הישראלי - מגזין גאוגרפי לכיתה ט: נוף, אקלים וסביבה

# data[].attributes.attachment_link.description
ספר דיגיטלי באתר כותר. סביבת הלמידה המרחב הישראלי כוללת כתב עת מודפס ומארז למידה דיגיטלי. הגיליונות כוללים כתבות וייצוגים חזותיים. המארז כולל פעילויות קבוצתיות, יחידות ההערכה ומידע נוסף ומקושרים לגיליון המודפס באמצעות אפליקציה. בגיליון זה: הגאולוגיה והגאומורפולוגיה של ישראל –תופעות גאולוגיות וגאומורפולוגיות, ההתחממות הגלובלית, רעידות אדמה, מאבק על שימושי קרקע, השלכות סביבתיות ליחסי הגומלין אדם-סביבה, המרחב באמנות.

# data[].attributes.body
עיינו בחוברת עמ' 43-45, בכתבה ובאיור.

ענו בפוסט חדש (+) וציינו את שמות חברי הקבוצה.

א. אילו שימושים אנו עושים במים מתוקים ?

ב. היכן אנו אוספים את כלל המים בהם אנו משתמשים (האם בישראל כלל המים מגיעים לצינורות מהכינרת) ?

ג. כמה מים מתוקים יש לנו ? האם חסרים לנו מים בישראל? ומה המצב בעולם הגדול?

# data[].attributes.headline
נמלי ים בעולם

# data[].attributes.subject
נמלי ים בעולם

# data[].attributes.headline
עיבוד לצילומי לווין ליליים

# data[].attributes.subject
עיבוד לצילומי לווין ליליים

# data[].attributes.attachment_link.title
Satellite Views of Earth at Night - Google Arts & Culture

# data[].attributes.attachment_link.description
Google Arts & Culture features content from over 2000 leading museums and archives who have partnered with the Google Cultural Institute to bring the world’s treasures online.

# data[].attributes.headline
מסתורי היקום

# data[].attributes.subject
מסתורי היקום

# data[].attributes.headline
דארווין והמצפן

# data[].attributes.subject
דארווין והמצפן

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מגזין | מכון דוידסון

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ד”ר ירון גרוס

# data[].attributes.attachment_link.title
מסע במערכת השמש | מגזין | מכון דוידסון

# data[].attributes.attachment_link.description
מערכת השמש שלנו היה מורכבת, מופלאה. היא אינה מורכבת רק מכוכבי לכת המקיפים את השמש. כוכבי

# data[].attributes.headline
איך נראה כוכב?

# data[].attributes.subject
איך נראה כוכב?

# data[].attributes.attachment_link.title
איך נראים הכוכבים? | איך זה שכוכב #6 🤔⭐️

# data[].attributes.headline
כוכבי לכת, מערכת השמש

# data[].attributes.subject
כוכבי לכת, מערכת השמש

# data[].attributes.attachment_link.title
איפה כוכבי הלכת? | איך זה שכוכב #7 🤔⭐️

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
TED-Ed - השארו סקרנים

# data[].attributes.attachment_link.title
התנועה המפתיעה של השמש לרוחב השמיים - גורדון וויליאמסון

# data[].attributes.headline
המרוץ לחלל: לווינים

# data[].attributes.subject
המרוץ לחלל: לווינים

# data[].attributes.attachment_link.title
גלילאו: תגליות, כנסייה וכוכבים

# data[].attributes.attachment_link.description
Watch ”גלילאו: תגליות, כנסייה וכוכבים” created by Anonymous on Vany. צור סרטון בן 2 דקות לתלמידי כיתה ח על גלילאו גליליי. בסרטון התייחס לתגלית של גליליי וליחס הכנסיה לגליליי.

# data[].attributes.headline
טיול במערכת השמש

# data[].attributes.subject
טיול במערכת השמש

# data[].attributes.attachment_link.title
טיול במערכת השמש

# data[].attributes.attachment_link.description
Watch ”טיול במערכת השמש” created by Anonymous on Vany. צור סרטון המתאר את מערכת השמש

# data[].attributes.headline
תולדות המודל ההליוצנטרי

# data[].attributes.subject
תולדות המודל ההליוצנטרי

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נדרשו לאנושות כמעט אלפיים שנה להבין שהארץ אינה מרכז היקום, וכדור הארץ הוא רק עוד כוכב לכת הסובב סביב השמש. סיפורה של המהפכה המדעית הגדולה ביותר

כשאנו מסתכלים לשמיים, קל מאוד לראות שאנחנו נמצאים במרכז. השמש זורחת במזרח ושוקעת במערב, כך שברור למדי שהיא מסתובבת סביבנו. הירח משתנה במחזור קבוע, וכך גם חלק מהכוכבים. כל אלה משקפים מן הסתם את העובדה הניצחת שהארץ במרכז והשמיים סביבה. כל זה נראָה ברור מאוד לאבות אבות אבותינו, אבל מתברר שלא לכולם.

כבר במאה החמישית לפני הספירה הציע פילוסוף יווני, פִילוֹלַאוֹס איש קרוטון, את האפשרות שהארץ אינה מרכז היקום. הוא דיבר על כדור אש ענקי שהכל סובב סביבו - הארץ, כוכבי הלכת, הירח ו... השמש. הרעיון המהפכני לא ממש התקבל על דעתם של בני תקופתו, אבל גם במאה הבאה קם אסטרונום שחשב כמותו והסתמך על רעיונותיו. הֶרַקְלִידֶס איש פונטוס, שנולד בשנת 390 לפני הספירה, הציג את הרעיון שהיום והלילה נובעים מכך שכדור הארץ סובב על צירו, ולא השמש חגה סביבו. לפי היסטוריונים מסוימים הוא טען גם שחלק מכוכבי הלכת מקיפים את השמש. גם הוא לא הצליח לשכנע את הקהילה הפילוסופית בצדקתו.

במאה השלישית לפני הספירה היה זה פילוסוף חשוב אחר, אַרִיסְטַרְכוֹס מהאי סאמוס, ששילב את הרעיונות של שני קודמיו עם תצפיות משלו, והגיע למסקנה שהשמש היא כדור האש שעליו דיבר פִילוֹלַאוֹס, ואילו כוכבי הלכת מסתובבים סביב עצמם וסביבה. כדור הארץ, אמר אַרִיסְטַרְכוֹס, אינו המרכז, אלא אחד מששת כוכבי הלכת שמקיפים את השמש. המודל שהציע נקרא המודל ההֶלְיוֹצֶנְטְרִי - כלומר השמש במרכז, בניגוד למודל הגיאוצנטרי - הארץ במרכז, שהיה מקובל אז.

נקודת מבט

בני תקופתו של אַרִיסְטַרְכוֹס לא הסכימו בשום פנים ואופן עם הרעיון שלו, והיו להם הוכחות: ראשית, אם כדור הארץ נע, מדוע איננו חשים את הרוח נושבת נגדנו, כמו שקורה למשל למי שרוכב על סוס? ושנית, על פי ההשקפה המקובלת כל דבר נוטה לנוע לעבר מרכז היקום. מכיוון שדברים נופלים לעבר מרכז כדור הארץ, הרי שהוא מרכז היקום.

אך אולי ההוכחה המשמעותית ביותר היא זו שקשורה למיקום הכוכבים. כבר לפני אלפי שנים הבחינו בני האדם שיש כמה כוכבים שמשנים בלי הרף את מקומם בשמיים, והם נקראו כוכבי לכת, או פלנטות, מהמילה היוונית "נודדים". אבל כל שאר הכוכבים נשארים במקום פחות או יותר קבוע. הפילוסופים של יוון העתיקה קבעו בצדק שאם כדור הארץ אכן מקיף את השמש היינו אמורים לראות את הכוכבים מזווית שונה בכל פעם, או על רקע שונה.

התופעה הזאת נקראת פָּרָלַקְסָה, או הֵיסֵט בעברית, והיא קובעת בפשטות שמה שאנו רואים תלוי בנקודת המבט של הצופה. מי ששט בסירה מול חוף בת ים, יראה את יפו על רקע מגדלי קו הרקיע של תל אביב. אבל מי ששט יותר צפונה יראה את אותה יפו על רקע הבניינים הגבוהים של בת ים וראשון לציון.

היוונים הקדמונים אמרו בצדק מבחינתם, שאם כדור הארץ אכן מקיף את השמש, אנו צריכים לראות כל פעם את הכוכבים מזווית אחרת, או על רקע אחר. אם מסתכלים על קבוצת כוכבים, למשל הפליאדות, אנו אמורים לראות אותה על רקע אחר כל פעם. למה זה לא קורה? או ליתר דיוק, מדוע בני זמנו של אריסטרכוס לא ראו את התופעה הזאת? הסיבה היא שהכוכבים רחוקים עד כדי כך ששינוי המיקום שלנו הופך להיות זניח מבחינת הפרלקסה. כשאתה שט מול בת ים, לא משנה אם אתה עומד בחרטום הסירה או צועד כמה מטרים לירכתיים - יפו עדיין תיראה על הרקע של תל אביב, משום שהיא רחוקה מספיק.

מעגלים על מעגלים

גם המודל הגיאוצנטרי, אף שהיה מקובל כמעט על כל הפילוסופים, סבל מבעיות. אחת מהן בלטה מעל כל השאר: הפילוסופים היוונים הסכימו שמסלולי כוכבי הלכת צריכים להיות מעגליים, לא מתוך שיקולים פיזיקליים - שלא היו מוכרים אז, אלא משום שלפי אפלטון ואריסטו המעגל נחשב לצורה מושלמת, והרקיע הוא "ממלכת השלמות". אבל אם מסתכלים על המסלולים של כוכבי הלכת, הם לא נראים מעגליים לגמרי. למשל אם בוחנים לילה אחר לילה את המסלול של מאדים בשמיים, אפשר לראות שהוא נע בכיוון אחד כמה חודשים, ואז פתאום "חוזר אחורה" לכמה שבועות, ואחר כך שוב מתקן את הכיוון. זה כמובן לא מסתדר עם מסלול מעגלי של מאדים סביב כדור הארץ, ואת הסטיות האלה במסלולים ראו היטב גם ביוון העתיקה לפני 2,500 שנה.

כיום אנו יודעים שהסטייה נובעת מכך שכדור הארץ ומאדים מקיפים את השמש בקצב שונה. כשכדור הארץ עוקף את מאדים, לצופה ייראה שמאדים נע לאחור. אבל אם מניחים שכדור הארץ במרכז, התצפיות אומרות שהמסלול של מאדים אינו מעגלי. איך פותרים את זה?

מי שפתר את הבעיה היה המלומד היווני קלאודיוס פטולמאיוס, המוכר בעברית בשם תַלְמָי, שחי באלכסנדריה במאה השנייה לספירה, וכתב כמה ספרים חשובים בגיאוגרפיה, מתמטיקה והיסטוריה. בחיבורו המפורסם ביותר, ה"אלמגסט" (Almagest), הוא הציג את הפתרון לבעיה הגדולה של המודל הגיאוצנטרי. כוכבי הלכת אכן נעים במעגלים, הסביר, אבל נוסף על המעגל הגדול כל אחד מהם נע במעגלים קטנים, סביב הקו של אותו מעגל גדול. כלומר אם מסתכלים על תנועתם במשך שנים, רואים שהכיוון הכללי שלה הוא על היקף של מעגל גדול. אבל בפרקי זמן קצרים יותר רואים לפעמים את התנועות על המעגלים הקטנים, וזה מה שמסביר את מה שנראה לפעמים כתנועה שלהם לאחור.

ההסבר המבריק שלו לא רק פתר את בעיית המודל הגיאוצנטרי, אלא גם הצליח לחזות בדיוק סביר את מיקומם המשתנה של גרמי השמים, בלי להפר את הכללים המחייבים שכדור הארץ יהיה במרכז והתנועה תהיה מעגלית. זו הסיבה שהמודל השגוי הזה, שפורסם בערך בשנת 150 לספירה, שרד יותר מ-1,400 שנה: הרבה יותר מרוב התיאוריות המדעיות המוכרות לנו.

על הסיבובים

שינוי התפיסה המדעית המקובלת דרש זמן רב, ומי שחולל את תחילתו היה דווקא איש דת. מִיקוֹלַאי קוֹפֶּרְנִיק, שנולד ב-1473 באזור ששייך כיום לפולין. קופרניק, המוכר בשם הלטיני קוֹפֶּרְנִיקוּס, היה איש רב פעלים: כומר שלמד רפואה והתמצא גם בענייני כספים וכלכלה. בתקופת לימודיו באוניברסיטה הוא התוודע לאסטרונומיה, ואף שזה לא היה חלק ממסלול לימודיו הרשמי, ניצל כל הזדמנות להרחיב את ידיעותיו בתחום. למזלו, דודו היה הגמון (בישוף) חשוב, ועבודתו העיקרית של מיקולאי הייתה לשמש מזכיר ורופא אישי של הדוד רם המעלה. עיסוקו הזה השאיר לו שפע של פנאי לעסוק בתחביבו.

מהתצפיות שעשה בעצמו ומלימוד מחקרים אסטרונומיים של אחרים השתכנע קוֹפֶּרְנִיקוּס מעל לכל ספק שמרכז היקום קרוב לשמש, ושכל כוכבי הלכת, כולל כדור הארץ, סובבים סביבה. הוא הבין שתנועת הנסיגה של כוכבי הלכת נובעת מהמיקום שלנו כצופים על כוכב לכת שמקיף גם הוא את השמש, ושהשינויים במקומה של השמש ביום ושל הכוכבים בלילה נובעים מכך שכדור הארץ חג סביב עצמו.

את התובנות האלה סיכם קוֹפֶּרְנִיקוּס בחוברת קטנה ותמציתית שכתב בכתב ידו בשנת 1514. החוברת, שכותרתה "ההערות" (Commentariolus), לא פורסמה ממש, אלא רק נשלחה לכמה אסטרונומים ואינטלקטואלים. היא עוררה עניין מועט מאוד - גם מפני שרק בודדים קראו אותה וגם כי קוֹפֶּרְנִיקוּס לא היה מוכר לקהילה המדעית אלא היה כומר זוטר מאזור נידח.

לאחר שדודו ההגמון הלך לעולמו היה לקוֹפֶּרְנִיקוּס עוד יותר זמן, וגם מספיק כסף כדי להתמסר כל כולו לתחביבו. הוא בנה לעצמו מצפה כוכבים קטן, ובמשך כמעט שלושים שנה הרחיב את החוברת הקטנה לספר עב כרס, הכולל את כל הפרטים התצפיתיים והמתמטיים החסרים על תנועות כוכבי הלכת. עם זאת, הוא היסס לפרסם את הספר מחשש שהתיאוריה המהפכנית לא תתקבל יפה בקהילה המדעית - וגם תרגיז את הכנסייה, שאנשיה תפסו מקום מרכזי בממסד המדעי של הימים ההם. עם זאת, בחלוף השנים שמעו יותר ויותר מלומדים על התיאוריה ודחקו בקוֹפֶּרְנִיקוּס לפרסם אותה, למרות חששותיו.

בסופו של דבר השלים קוֹפֶּרְנִיקוּס את הספר "דֶה רֶבוֹלוּטְיוֹנִיבּוּס אוֹרְבִּיוּם צֶלֶסְטיוּם" (De Revolutionibus Orbium Coelestium), "על סיבּוּבֵי הכדורים השמימיים", שנחשב כיום לאחד מספרי המדע החשובים בהיסטוריה. הספר ראה אור ב-1543, כשקופרניקוס היה בן 70, חולה על ערש דווי. האגדה מספרת שהוא היה בתרדמת, וכשהביאו לו את הספר מהדפוס הוא התעורר, קרא אותו, ואז עצם את עיניו בפעם האחרונה.

הפרסום של "על הסיבּוּבִים" לא שינה את עמדתה של רוב הקהילה המדעית. היו לכך כמה סיבות: ראשית, הוא הופץ בעותקים מעטים ולא הגיע לאנשים רבים. שנית, הוא נכתב בסגנון אָיוֹם ונורא והיה קשה מאוד לקריאה. שלישית, האדם שהכין את הספר לדפוס הוסיף הקדמה משל עצמו, לכאורה בשם קוֹפֶּרְנִיקוּס, וטען בה שהמודל בספר הוא דרך נוחה לחישובים, ולא ניסיון להציג את המציאות. אבל הסיבה העיקרית שהקשתה על הספר להתקבל הייתה שהמודל הגֵיאוֹצֶנְטְרִי של תלמי עדיין חזה את מיקומם של כוכבי הלכת טוב יותר מהמודל ההֶלְיוֹצֶנְטְרִי של קופרניקוס.

מוות מפתיע

איך ייתכן שהמודל השגוי היה מדויק יותר מהמודל הנכון? לפתרון התעלומה שותפים עוד שלושה אסטרונומים ידועים: הראשון היה טיכו בְּרַהֶה, שנולד בדנמרק ב-1546, שלוש שנים אחרי מותו של קופרניקוס. בְּרַהֶה נחשב לאסטרונום התצפיתי הטוב ביותר בעידן שקדם להמצאת הטלסקופ. הוא היה בן חסותו של מלך דנמרק פרדריק השני. המלך בנה לו מצפה כוכבים משוכלל, שם עשה ברהה תצפיות ורישומים בעזרת מכשירים שתכנן ובנה בעצמו, ושרטט את מיקומם של כוכבי הלכת ושל כוכבים אחרים בדיוק שעלה על כל קודמיו.

בְּרַהֶה לא פענח נכון את משמעות תצפיותיו, ואפילו בנה לפיהן מודל מוטעה שקבע כי כוכבי הלכת אכן מקיפים את השמש, אבל היא עצמה חגה סביב כדור הארץ. ב-1588 מת המלך פרדריק השני. בנו, כריסטיאן הרביעי, לא התעניין במדע והפסיק לממן את המצפה ואת האסטרונום. יש גם שמועות על סכסוך אישי ביניהם. בְּרַהֶה נאלץ למצוא מקום חדש, ומצא את חסותו של קיסר גרמניה רודולף השני, שהקים עבורו מצפה כוכבים בחצרו בפראג, ואִפשר לו להמשיך בעבודתו - מיפוי מדויק של מסלולי כוכבי הלכת.

בשנת 1600 שכר בְּרַהֶה עוזר, אסטרונום מוכשר בן 29 מהעיר גראץ, שלא היה יכול לעסוק באסטרונומיה תצפיתית עקב ראייתו הלקויה. אבל הוא היה מתמטיקאי מוכשר ביותר, מורה למתמטיקה ולאסטרונומיה, ואף כתב ספר על מסתרי היקום. ההיכרות ביניהם החלה כשבְּרַהֶה החל להתכתב עם מחבר הספר, יוֹהַנֶס קֶפְּלֶר, ובסופו של דבר הזמין את המורה הצעיר לשמש עוזרו.

קֶפְּלֶר האמין בכל ליבו במודל ההֶלְיוֹצֶנְטְרִי של קופרניקוס, והחליט לנסות לשפר אותו בעזרת התצפיות המדויקות של בְּרַהֶה. הוא הספיק לעבוד עם האסטרונום הדגול רק שנה, לפני שבְּרַהֶה מת במפתיע אחרי מחלה קצרה, עוד לפני שהגיע לגיל 55. על פי הסיפור המקובל, בְּרַהֶה סבל מפגיעה בכליות בעקבות משתה ממושך אצל הקיסר, משום שכללי הנימוס מנעו ממנו לצאת לשירותים. על פי גירסה אחרת, מתנקש הרעיל את בְּרַהֶה בשליחות המלך כריסטיאן, לאחר שנודע לו כי האסטרונום ניהל רומן עם אימו.

מעגלים לא מושלמים

קֶפְּלֶר, שנשאר לבדו, קיבל את משרת המתמטיקאי הקיסרי הראשי ואת כל הרשימות של בְּרַהֶה. הוא ניסה למצוא את ההיגיון הקוסמי בדברים ובעיקר הטרידה אותו העובדה שהמודל ההֶלְיוֹצֶנְטְרִי של קוֹפֶּרְנִיקוּס לא הצליח לחזות כראוי את המסלול של מאדים. קֶפְּלֶר ישב שמונה שנים תמימות עם הנתונים ומילא מאות גליונות נייר בחישובים מתמטיים. בסופו של דבר, בזכות החישובים שלו והתצפיות של בְּרַהֶה, הוא הבין את הטעות של קוֹפֶּרְנִיקוּס: המסלולים של כוכבי הלכת אינם מעגליים, אלא אליפטיים. והשמש אינה נמצאת בדיוק במרכזם.

הסטייה של מסלולי כוכבי הלכת מהמסלול המעגלי קטנה מאוד. האקסצנטריות של מסלול מאדים, כלומר מידת האליפטיות שלו, היא רק 0.09, כשאפס מייצג עיגול מושלם. אבל בגלל גודל המסלול של מאדים, ההפרש בין המיקום האמיתי שלו למסלול מעגלי יכול להגיע ל-20 מיליון קילומטר, וההפרשים גדולים עוד יותר בכוכבי הלכת הרחוקים יותר. הממצאים של קֶפְּלֶר ממחישים עד כמה מדויקות היו התצפיות של ברהה, שמת עוד לפני המצאת הטלסקופ, וגם עד כמה הדיוק הזה חשוב לחיזוי אסטרונומי.

ב-1609 פרסם קפלר את ממצאיו בחיבור מקיף, Astronomia Nova, כלומר "אסטרונומיה חדשה". הוא פירט בספר בדיוק רב את מסלוליהם של כוכבי הלכת, וגם כלל בו שניים משלושת החוקים המגדירים את המסלולים האלה, שמכונים כיום חוקי קפלר.

למרות העבודה המדעית המרשימה, רוב חוקרי הטבע ואנשי הכנסייה לא קיבלו את המודל של קֶפְּלֶר. אנשי הדת לא ראו בעין יפה את הטענה שכדור הארץ אינו במרכז, והפילוסופים לא אהבו את החריגה מדוקטרינת המעגלים.

כדי שתיאוריה מדעית חדשה תתקבל, לא מספיק שהיא תסביר את מה שאנו כבר יודעים, כמו מסלוליהם של כוכבי הלכת. היא צריכה גם לספק תחזית למשהו שאיננו יודעים ושאפשר לאשר במדידה או בתצפית. קוֹפֶּרְנִיקוּס הציע בשעתו תחזית כזאת בדיוק, אבל לא הייתה לו אפשרות לבדוק אותה. הוא שיער - בצדק - שכוכבי הלכת נוגה וחמה חגים סביב השמש. מכיוון שהמסלול שלהם פנימי יותר מזה של כדור הארץ, הוא העריך שנראה מופעים שלהם, כמו מופעי הירח - לפעמים מלא, לפעמים חצוי ולפעמים בצורת סהר דק. לעומת זאת, אם הם מקיפים את כדור הארץ, כפי שגורס המודל של תלמי, המופע ישתנה באופן אחר לגמרי. קוֹפֶּרְנִיקוּס אפילו כתב, "אם יתאפשר לנו לחדד את חוש הראייה במידה מספקת, נוכל לראות מופעים בכוכב חמה ובנוגה".

פחות מ-70 שנה לאחר מותו של קוֹפֶּרְנִיקוּס התממשה התחזית שלו בעניין חידוד הראייה. בתחילת המאה ה-17 החלו לצוץ באירופה מתקנים המשלבים עדשות קמורות וקעורות ומאפשרים לראות בהגדלה עצמים רחוקים. הם קיבלו את השם "טלסקופ" - "לראות רחוק" ביוונית. הטלסקופים הראשונים היו באיכות גרועה, ונחשבו יותר לשעשוע מאשר למכשיר שימושי. אבל עד מהרה הגיע מכשיר כזה לידיו של הממציא והמדען האיטלקי גליליאו גליליי, שנולד בפיזה ב-1564.

גלילאו היה חוקר ומרצה שעסק בפיזיקה, מתמטיקה ואסטרונומיה. הוא טען תמיד שהדרך הטובה ביותר ללמוד על הטבע היא להתנתק מהספרים, להתבונן סביב ולעשות ניסויים. מרגע שהטלסקופ נכנס לחייו הוא החל לחקור לעומק את עקרונות פעולתו, ועד מהרה בנה מכשירים משוכללים וחזקים הרבה יותר. בעוד הטלסקופים הטובים בשוק הגדילו פי עשרה בערך, הטלסקופ של גליליאו הגדיל פי 60.

הוא החל לבצע תצפיות שיטתיות ועד מהרה העלה ממצאים מפתיעים. גלילאו גילה שהירח אינו כדור מושלם כפי שחשבו קודם לכן, ושפניו מכוסים בליטות ושקעים. מכך הוא הבין שעל הירח יש הרים ועמקים כמו בכדור הארץ. הוא גילה כתמים שנעים על השמש והסיק שהיא מסתובבת סביב צירה, ושיש עליה אזורים חמים יותר וחמים פחות. גלילאו גם זיהה ארבעה עצמים שחגים סביב צדק והבין שהם ירחים של כוכב הלכת - כלומר גופים שבוודאות אינם מקיפים את כדור הארץ.

בסתיו 1610 החל גלילאו לצפות בכוכב הלכת נוגה, והתחיל לעקוב אחר המופעים שלו. מהר מאוד הוא ראה שהמופעים של נוגה התאימו בדיוק לתחזית של קופרניקוס על פי המודל ההֶלְיוֹצֶנְטְרִי - כוכב הלכת נראה כסהר דק כשהוא נמצא בין השמש לכדור הארץ, ומתרחב כשהוא מתרחק מאיתנו ועובר לצידה השני של השמש. עכשיו לא נותר עוד ספק: כוכב הלכת נוגה חג סביב השמש, לא סביב כדור הארץ, וכך כנראה גם כוכבי הלכת האחרים - כולל כדור הארץ.

דיאלוג וסתימת פיות

אף על פי שיותר ויותר מדענים קיבלו את ההוכחה שהארץ סובבת סביב השמש, ואולי דווקא בגלל זה, הכנסייה הקתולית נזכרה פתאום שהיא מתנגדת לה בתוקף. ב-1616 החליטה הכנסייה להחרים את "על הסיבובים" של קופרניקוס, שראה אור 73 שנה קודם לכן. מכיוון שגלילאו היה מהפילוסופים הבולטים שתמכו במודל ההֶלְיוֹצֶנְטְרִי ולימדו אותו, הזהירה אותו הכנסייה לחדול מכך ודרשה שיכתוב ספר שיבהיר את עליונותו של המודל הגֵיאוֹצֶנְטְרִי.

גלילאו אכן כתב ספר, אבל לא כפי שהכנסייה התכוונה. ב"דיאלוג בעניין שתי מערכות העולם העיקריות", שיצא לאור ב-1632, הוא הציג באופן פשוט את המחלוקת בין שתי התפיסות כדו-שיח בין שני דוברים, המסביר את עליונות המודל ההֶלְיוֹצֶנְטְרִי ומגחיך את הצד התומך במודל הגֵיאוֹצֶנְטְרִי. בנוסף הוא כתב את ספרו באיטלקית כדי לִפנות לקהל הרחב, ולא בלטינית שהייתה שפת המלומדים.

"הדיאלוג" הוכנס גם הוא אל רשימת הספרים האסורים וגליליאו הועמד לדין באשמת כפירה, והורשע. למזלו הוא לא נידון למוות אלא למעצר בית בלי הגבלת זמן. לפי האגדה, לאחר גזר הדין אמר את המשפט המפורסם Eppure Si Muove - "ואף על פי כן נוע תנוע!" כשהוא מתכוון כמובן לכדור הארץ. אבל חופש התנועה שלו נשלל ממנו, והוא אכן סיים את חייו במעצר הבית, בשנת 1642.

עקרונות התנועה

כדי להשלים את התמונה שעלתה מהגילויים של קופרניקוס, ברהה, קפלר וגלילאו נותר עדיין להבין מדוע כדור הארץ וכוכבי הלכת חגים סביב השמש במסלולים אליפטיים, ואינם נופלים או נעים לנצח בחלל. את ההסבר הפיזיקלי השלם סיפק המדען הבריטי הנודע אייזק ניוטון. בספרו "עקרונות מתמטיים של פילוסופיית הטבע" (Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica, או בקיצור ה"פרינקיפיה"), שיצא לאור ב-1687, פרסם ניוטון את חוקי התנועה שלו, והסביר שכל עצם אמור להתמיד בתנועתו בקו ישר ובמהירות קבועה כל עוד לא פועל עליו כוח חיצוני. גם כוכבי הלכת היו נעים בקו ישר אלמלא כוח הכבידה החזק של השמש היה משנה בהתמדה את הכיוון והקצב של תנועתם. השינוי בתנועת כוכבי הלכת הוא פועל יוצא של המסה של השמש והמרחק שלהם ממנה, והוא יכול לגרום למסלול אליפטי כפי שחזה קפלר. החוקים של ניוטון אומנם עסקו בכוכבי הלכת, אבל הם היו אוניברסליים ונכונים לתופעות רבות בטבע - כמו תפוח עץ הנושר אל האדמה.

העבודה של ניוטון, לצד עוד ועוד התפתחויות באסטרונומיה, הפכו את המודל ההליוצנטרי לעובדה מוגמרת. שלב נוסף חשוב בתהליך היה הזמן שחלף: מתנגדים בני זמנם של קפלר וגלילאו הלכו לעולמם, ואנשים כמו ניוטון, שנולד כמה חודשים אחרי מותו של גלילאו, כבר גדלו לעולם שבו, לפחות אצל המדענים, המודל ההליוצנטרי היה מקובל הרבה יותר.

המהפכה הארוכה

לכנסייה נדרש קצת יותר זמן לעכל את השינוי, אבל בסוף גם היא הבינה שאין ברירה. ב-1757 הוסרו הספרים של גליליאו ושל קופרניקוס מרשימת הספרים האסורים, יותר ממאה שנה לאחר מותו של גלילאו ומאתיים שנה אחרי מות קופרניקוס.

גם אחרי שביטלה את האיסור על פרסום הספרים, הכנסייה לא מיהרה לבלוע את הצפרדע עד תומה, אבל בסופו של דבר היא עשתה גם את זה. ב-1992, הרבה אחרי שמבנה מערכת השמש אומת וחלליות טסו במרחבי מערכת השמש בעזרת חוקי קפלר וניוטון, הכיר לבסוף האפיפיור יוחנן פאוּלוֹס השני בכך שכדור הארץ אכן נע סביב השמש, ו הודה שגלילאו צדק ושנעשה לו עוול. זה דרש אומנם 360 שנה, אבל אולי אפשר להתנחם בכך שהיום כל ילד מכיר את השם גלילאו, בעוד הרבה פחות אנשים זוכרים מי היה יוחנן פאולוס השני, ועוד פחות מכירים את שמו של אוּרבנוּס השמיני, האפיפיור שבימיו נשפט גליליאו.

שינוי התפיסה ביחס למבנה היקום הוא כנראה תהליך השינוי הממושך ביותר שעברה תיאוריה מדעית כלשהי. חלפו כמעט אלפיים שנה מאז שאריסטרכוס העלה את הרעיון שכוכבי הלכת חגים סביב השמש ועד שהאמת הזו התקבלה.

השימוש במילה Revolution במובן של "מהפכה" נובע כנראה משם ספרו המפורסם של קופרניקוס, שם המילה משמשת במובן של סיבוב (סיבוב הכדורים השמימיים). השינוי שהספר חולל היה מהפכה תפיסתית כה עמוקה עד שהיא חלחלה אפילו ללשון.

שנת צאתו של "על הסיבובים", 1543, נחשבת כיום למועד תחילתה של המהפכה המדעית; 1609, שבה התחיל גלילאו את התצפיות בטלסקופ שלו, נחשבת ל שנת הולדתה של האסטרונומיה המודרנית. במאות הבאות, ככל שהטלסקופים השתכללו, גילתה האנושות עוד ועוד מסודותיה של מערכת השמש: כוכבי לכת לא מוכרים, ירחים נוספים, אסטרואידים, שביטים ועוד.

בהמשך נחשפו הממדים האדירים של הגלקסיה שלנו, שביל החלב. אבל רק לפני פחות ממאה שנה התברר שהיקום גדול הרבה יותר, והגלקסיה שלנו היא רק אחת ממאות מיליארדי גלקסיות, ביקום הגדל ומתפשט מאז המפץ הגדול.

פרק הזמן הארוך כל כך שנדרש לנו להבין ולקבל את מקומנו ביקום מלמד משהו על מהפכות מדעיות ועל השיטה המדעית, אבל לא פחות מכך על טבע האדם: עד כמה קשה לנו לתפוס רעיונות שסותרים לכאורה את האינטואיציה שלנו, ולקבל עמדות מדעיות שנראות שונות מהתפיסה המקובלת.

בסוף גם הכנסייה שינתה את דעתה. הפרשנות של המאיירת נעה כ"ץ:

# data[].attributes.attachment_link.title
המהפכה הגדולה ביותר

# data[].attributes.attachment_link.description
כשאנו מסתכלים לשמיים, קל מאוד לראות שאנחנו נמצאים במרכז. השמש זורחת במזרח ושוקעת במערב, כך שברור למדי שהיא מסתובבת סביבנו. הירח משתנה במחזור קבוע, וכך גם חלק מהכוכבים. כל אלה משקפים מן הסתם את העובדה הניצחת שהארץ במרכז והשמיים סביבה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מטח המרכז לטכנולוגיה חינוכית

# data[].attributes.attachment_link.title
עפים על הירח - מופעי ירח

# data[].attributes.headline
מרחקים וממדים במערכת השמש

# data[].attributes.subject
מרחקים וממדים במערכת השמש

# data[].attributes.headline
מסע לקצה האטמוספירה 

# data[].attributes.subject
מסע לקצה האטמוספירה 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ערוץ מזג האוויר

# data[].attributes.attachment_link.title
המסע לקצה של האטמוספרה

# data[].attributes.headline
השמש- תעודת זהות

# data[].attributes.subject
השמש- תעודת זהות

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מכון דוידסון - סרטוני מדע

# data[].attributes.headline
עד המבול הבא

# data[].attributes.subject
עד המבול הבא

# data[].attributes.body
להתראות במבול הבא

אריאל זילבר
מילים ולחן: אריאל זילבר

הנה גברת חזרזרת
כל היום בחול נוברת
היא עושה חררםחררף
ומלכלכת את האף
אוי גברת חזרזרת
לא רואה אף פעם סרט
ילדים עשרים לה יש
והבעל על האש
בואו בואו ילדים
אל תתרחקו מההורים
אספר לכם סיפור
על אודות נח והמבול.

אלוהים יום אחד אמר לנח
יש רגעים שכדאי לברוח
מים רבים אשפוך על העולם
ואת היבשה אהפוך לים
ואז אלוהים עשה כדברו
ושטף והחריב את עולמו
חוץ מנוח ובני ביתו
וכל החי אשר היו איתו
והם נשארו כדי לפרות ולרבות
כי זה מה שהם ידעו לעשות
וכך התחיל העולם שנית
כמעט כמו מבראשית

וזה הסיפור על קצה המזלג
על אודות נח אבל אני לא דואג
כי זה קרה לפני הרבה שנים
ועכשיו החיים הזמנים משתנים
ויש לי עוד סיפור כמו זה האחרון
על גז כזה שנקרא אוזון
והוא ממלא את השמים
וסימנו O3 ולא O2
והוא הוא הוא ההגנה
מפני השמש והקרינה
ואם לא נשמור עליו במהרה
הוא יעלם מהאטמוספרה

ויש עוד גז שאני לא מכיר
והוא נמצא במטהרי אויר
ובכל "ספריי" כפי שאומרים באנגלית
ומי שלא משתמש בזה שיקום ויגיד
וכשה"טסססט" משתחרר הוא עולה לשמיים
אוכל ונוגס מן האוזון
שמגן עלינו מפני אסון
ואם הוא לא יהיה פה במהרה
תהיה לנו כאן איזו תבערה
והמבול יבוא שנית
וזה עיקר התחזית

בעוד אנו מרססים כאן לבטח
והאוזון מתפרק לו בשטח
נוצרת סביבנו חגורה
של CO2 האיום ונורא
והחגורה הזו את הקרינה קולטת
ושום דבר היא לא פולטת
ולפי החישובים של המהנדסים
הקרחונים שבקטבים נמסים
עולמנו הולך ומתחמם
ומבלי שנרגיש הים מתרומם
והים גואה גואה גואה
והים עולה עולה עולה
ואנחנו לא עושים דבר
ורק בוכים כשמאוחר
ופתאום הים יפרוץ לכל עבר
יגיע לגובה של חמישים מטר
וזהו זה מה שיהיה בסוף
ותגידו שלום לכל ערי החוף.

ומי שהולך היום לגור בהר
הוא יהיה אז מאושר
יביט בשמים ועל הנוף
ויתן למבול הזה לחלוף
ואז אחרי שיירדו המים
יעסקו כולם במלאכת כפיים
יתחילו לפרות ולרבות
כי זה מה שאנחנו יודעים לעשות
והעולם יתחיל שוב בשלישית
כמעט מבראשית

וזה הסיפור על ערי החוף
שלא ישאר מהם כלום בסוף
ועל אודות נח והמבול
דברים כאלה אי אפשר לשכוח
ויש לי עוד סיפורים הערב והשכם
אבל פה צריך אולי לסיים
להגיד שלום ותודה רבה
ולהתראות במבול הבא

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
דני מוטלה - דני מדיה

# data[].attributes.attachment_link.title
אריאל זילבר - להתראות במבול הבא (קליפ רשמי) | בימוי - דני מוטלה

# data[].attributes.headline
חידת עונות השנה

# data[].attributes.subject
חידת עונות השנה

# data[].attributes.headline
חוברת לימוד: כלכלה, תשתית, סביבה

# data[].attributes.subject
חוברת לימוד: כלכלה, תשתית, סביבה

# data[].attributes.attachment_link.title
קראו בכותר - המרחב הישראלי – מגזין גאוגרפי לכיתה ט: כלכלה, תשתיות וסביבה

# data[].attributes.attachment_link.description
ספר דיגיטלי באתר כותר. סביבת הלמידה המרחב הישראלי כוללת כתב עת מודפס ומארז למידה דיגיטלי הגיליונות כוללים כתבות וייצוגים חזותיים. המארז כולל פעילויות קבוצתיות, יחידות ההערכה ומידע נוסף המקושרים לגיליון באמצעות אפליקציה. בגיליון זה: תשתיות: מים, אנרגיה , תחבורה, כלכלת ישראל – כלכלה גלובלית וביטוייה במרחב, שוק העבודה העתידי, כלכלה משתפת, מדיניות סביבתית, טיפול בפסולת וקיימות.

# data[].attributes.headline
חוברת לימוד: אוכלוסייה וישובים

# data[].attributes.subject
חוברת לימוד: אוכלוסייה וישובים

# data[].attributes.attachment_link.title
קראו בכותר - המרחב הישראלי – מגזין גאוגרפי לכיתה ט: אוכלוסייה ויישובים

# data[].attributes.attachment_link.description
ספר דיגיטלי באתר כותר. סביבת הלמידה המרחב הישראלי כוללת כתב עת מודפס ומארז למידה דיגיטלי. הגיליונות כוללים כתבות וייצוגים חזותיים. המארז כולל פעילויות קבוצתיות, יחידות ההערכה ומידע נוסף ומקושרים לגיליון המודפס באמצעות אפליקציה. בגיליון זה: האוכלוסייה בישראל: גידול אוכלוסייה, הזדקנות אוכלוסייה, מרכז ופריפריה, יישובים בישראל: המרחב הכפרי, תכנון מרחבי , המרחב באמנות.

# data[].attributes.attachment_link.title
Planetary Shields Explained (Full Episode) | One Strange Rock | National Geographic

# data[].attributes.attachment_link.title
Alien (Featuring Will Smith) | Full Episode | One Strange Rock

# data[].attributes.headline
מאזן אקולוגי ימי

# data[].attributes.subject
מאזן אקולוגי ימי

# data[].attributes.attachment_link.title
What Really Happens When a Blue Whale Dies? #shorts

# data[].attributes.headline
חורים שחורים

# data[].attributes.subject
חורים שחורים

# data[].attributes.attachment_link.title
How Scientists Finally Proved Black Holes Exist

# data[].attributes.headline
מה משך הטיסה בחללית בעתיד?

# data[].attributes.subject
מה משך הטיסה בחללית בעתיד?

# data[].attributes.attachment_link.title
How Long Would Blue Origin Take to Reach Every Planet?

# data[].attributes.headline
לטוס לקצה היקום

# data[].attributes.subject
לטוס לקצה היקום

# data[].attributes.attachment_link.title
If You Could Travel at the Speed of Light... 🌌 #spacefacts #universe #space

# data[].attributes.attachment_link.title
Let me explain the enormity of the universe in a way you've never heard before.

# data[].attributes.headline
האוקינוס קולט חום פד"ח

# data[].attributes.subject
האוקינוס קולט חום פד"ח

# data[].attributes.attachment_link.title
מעלה וחצי° | האוקיאנוסים ושינוי האקלים | פרופ' יעלה שקד

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | דיגיטל - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
למה ספוגי ים חשובים לחיים של כולנו? 🧽 | כאן חיים

# data[].attributes.attachment_link.title
Our Planet | Frozen Worlds | FULL EPISODE | Netflix

# data[].attributes.headline
מה זה בכלל המפ

# data[].attributes.body
מה זה בכלל המפץ הגדול?

תארו לעצמכם שכל החומר והאנרגיה ביקום היו מרוכזים בנקודה אחת, קטנה אינסופית וחמה להפליא. לפני כ-13.8 מיליארד שנים, הנקודה הזאת התפוצצה בפיצוץ עצום שגרם ליקום להתרחב ולהתקרר. זה מה שאנחנו מכנים המפץ הגדול.

מה קרה אחרי המפץ הגדול?

היקום התרחב: מנקודה אחת קטנה, היקום החל להתרחב במהירות עצומה. הוא עדיין ממשיך להתרחב היום!

נוצרו החלקיקים הראשונים: ככל שהיקום התקרר, החלקיקים הראשונים התחילו להיווצר. אלה היו החלקיקים הבסיסיים שמהם בנוי כל החומר שסביבנו.

נוצרו האטומים: החלקיקים התחברו ויצרו את האטומים הראשונים, בעיקר מימן והליום.

נוצרו הכוכבים והגלקסיות: עם הזמן, כוח המשיכה גרם לאטומים להתקבץ יחד וליצור כוכבים וגלקסיות.

איך אנחנו יודעים שהמפץ הגדול קרה?

קרינת הרקע הקוסמית: זה כמו "ההד" של המפץ הגדול. מדענים גילו קרינה חלשה שמגיעה מכל הכיוונים בחלל, וזה בדיוק מה שהתיאוריה של המפץ הגדול חוזה.

התפשטות היקום: אנחנו רואים שהגלקסיות מתרחקות זו מזו, מה שמצביע על כך שהיקום ממשיך להתרחב.

כמות היסודות: כמות היסודות הקלים ביקום תואמת את התחזיות של המפץ הגדול.

מה אנחנו עדיין לא יודעים?

מה היה לפני המפץ הגדול? זו שאלה גדולה מאוד שאנחנו עדיין לא יודעים את התשובה עליה.

מה יקרה לעתיד היקום? גם על זה אין לנו תשובה חד משמעית.

לסיכום

המפץ הגדול הוא תיאוריה מדעית מרתקת שמסבירה את מקור היקום שלנו. למרות שיש לנו הרבה ראיות שתומכות בתיאוריה הזאת, עדיין יש לנו הרבה שאלות פתוחות. המחקר בתחום הזה ממשיך להתקדם, ואולי בעתיד נמצא תשובות לשאלות האלה.

רוצה לדעת עוד? יש המון ספרים וסרטונים מעניינים על המפץ הגדול. אתה יכול לחפש באינטרנט או בספרייה הקרובה לביתך.

יש לך עוד שאלות? אני אשמח לענות!

האם תרצה לשמוע על נושא אחר הקשור למדע או אסטרונומיה?

צריך להעלות תמונה

בהנחיה הזו צריך להוסיף תמונה. כדי להוסיף תמונה, מקישים על לחצן התמונה.

הבנתי

רוצה עזרה עם ההנחיה הזו?

בעזרת Power Up אפשר לקבל מ-Gemini תשובות יותר טובות ומעמיקות

הבנתי

‫Gemini עלול לתת מידע לא מדויק, גם על אנשים, לכן חשוב לבדוק את העובדות בתשובות שלו. שמירה על הפרטיות שלך בממשקי Gem

# data[].attributes.headline
צפו בסרטון " היוצרות החומר ביקום" 

# data[].attributes.subject
צפו בסרטון " היוצרות החומר ביקום" 

# data[].attributes.body
כעת. לחצו (+) ליצירת פוסט חדש, וכתבו:

1. מהם היסודות (החומרים) הכי נפוצים ביקום?

2. מהם הכוחות הפועלים על הגזים בכוכב ענק (שמש), וגורמים לאותם גזים להפוך לחומר אחר ?

3. מה קורה ברגע שלפני פיצוץ סופר נובה? מה קורה ברגע שאחרי פיצוץ סופר נובה ?

4. אילו מושגים או הסברים היו ברורים?

5. אילו מושגים או קטעים לא היו מובנים?

6. במה תרצו להעמיק או להרחיב ?

# data[].attributes.attachment_link.title
דברים שלמדתי על - הכל