# data[].attributes.attachment_link.title
The benefits of a bilingual brain - Mia Nacamulli

# data[].attributes.attachment_link.title
Are bilingual education programs the future? | USA TODAY

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Bridge Education Group TEFL TESOL Certifications

# data[].attributes.attachment_link.title
What Is CLIL and What Is Not? Introduction to CLIL - Content and Language Integrated Learning

# data[].attributes.attachment_link.title
Ana Halbach - Putting language at the centre: CLIL is more than teaching in a foreign language

# data[].attributes.attachment_link.title
CLIL | Liz Dale & Rosie Tanner's Secrets

# data[].attributes.attachment_link.title
Activating CLIL... putting the theory into practice

# data[].attributes.attachment_link.title
What is Content and Language Integrated Learning (CLIL)? [webinar recording]

# data[].attributes.attachment_link.title
Integrating Speaking into CLIL Lessons by Louise Desmier

# data[].attributes.attachment_link.title
The Different Languages of CLIL: Language Use in the CLIL Classroom

# data[].attributes.attachment_link.title
A gyermekkori kétnyelvűség pozitív hatásai

# data[].attributes.attachment_link.description
CLIL: Content and Language Integrated Learning ‘Tartalmat és Nyelvet Integráló Tanulás’
A CLIL olyan kétfókuszú oktatási forma, melyben a tanuló számára idegen nyelven történik az ismeretanyag közvetítése és annak elsajátítása. Egymással összefonódva, együtt, egyszerre zajlik a nyelv és az ismeretanyag tanítása, tanulása.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
In ELT, forms of CLIL have previously been known as ' Content-based instruction', 'English across the curriculum' and 'Bilingual education'.

Why is CLIL important?
With the expansion of the European Union, diversity of language and the need for communication are seen as central issues.

Even with English as the main language, other languages are unlikely to disappear. Some countries have strong views regarding the use of other languages within their borders.

With increased contact between countries, there will be an increase in the need for communicative skills in a second or third language.

Languages will play a key role in curricula across Europe. Attention needs to be given to the training of teachers and the development of frameworks and methods which will improve the quality of language education

The European Commission has been looking into the state of bilingualism and language education since the 1990s, and has a clear vision of a multilingual Europe in which people can function in two or three languages.

How does CLIL work?
The basis of CLIL is that content subjects are taught and learnt in a language which is not the mother tongue of the learners.

Knowledge of the language becomes the means of learning content

Language is integrated into the broad curriculum

Learning is improved through increased motivation and the study of natural language seen in context. When learners are interested in a topic they are motivated to acquire language to communicate

CLIL is based on language acquisition rather than enforced learning

Language is seen in real-life situations in which students can acquire the language. This is natural language development which builds on other forms of learning

CLIL is long-term learning. Students become academically proficient in English after 5-7 years in a good bilingual programme

Fluency is more important than accuracy and errors are a natural part of language learning. Learners develop fluency in English by using English to communicate for a variety of purposes

Reading is the essential skill.

CLIL helps to:

Introduce the wider cultural context

Prepare for internationalisation

Access International Certification and enhance the school profile

Improve overall and specific language competence

Prepare for future studies and / or working life

Develop multilingual interests and attitudes

Diversify methods & forms of classroom teaching and learning

Increase learner motivation.

CLIL in the classroom
CLIL assumes that subject teachers are able to exploit opportunities for language learning. The best and most common opportunities arise through reading texts. CLIL draws on the lexical approach, encouraging learners to notice language while reading. Here is a paragraph from a text on fashion:

The miniskirt is a skirt whose hemline is high above the knees (generally 200-300 mm above knee-level). Its existence is generally credited to the fashion designer Mary Quant, who was inspired by the Mini Cooper automobile, although André Courrèges is also often cited as its inventor, and there is disagreement as to who invented it first.

The language to be looked at in a passage like this falls into three categories - subject specific, academic and other lexis including fixed expressions and collocations:

The treatment of this lexis has the following features:

Noticing of the language by the learners

Focus on lexis rather than grammar

Focus on language related to the subject. Level and grading are unimportant

Pre-, while- and post-reading tasks are as appropriate in the subject context as in the language context.

The future of CLIL
There is no doubt that learning a language and learning through a language are concurrent processes, but implementing CLIL requires a rethink of the traditional concepts of the language classroom and the language teacher. The immediate obstacles seem to be:

Opposition to language teaching by subject teachers may come from language teachers themselves. Subject teachers may be unwilling to take on the responsibility.

Most current CLIL programmes are experimental. There are few sound research-based empirical studies, while CLIL-type bilingual programmes are mainly seen to be marketable products in the private sector.

CLIL is based on language acquisition, but in monolingual situations, a good deal of conscious learning is involved, demanding skills from the subject teacher.

The lack of CLIL teacher-training programmes suggests that the majority of teachers working on bilingual programmes may be ill-equipped to do the job adequately.

There is little evidence to suggest that understanding of content is not reduced by lack of language competence. Current opinion seems to be that language ability can only be increased by content-based learning after a certain stage.

Some aspects of CLIL are unnatural; such as the appreciation of the literature and culture of the learner's own country through a second language.

Until CLIL training for teachers and materials issues are resolved, the immediate future remains with parallel rather than integrated content and language learning. However, the need for language teaching reform in the face of Europeanisation may make CLIL a common feature of many European education systems in the future.

Where is CLIL happening?
CLIL has precedents in immersion programmes (North America) and education through a minority or a national language (Spain, Wales, France), and many variations on education through a 'foreign' language. Euro-funded projects show that CLIL or similar systems are being applied in some countries, but are not part of teacher-training programmes. There has been an increase in the number of schools offering 'alternative' bilingual curricula, and some research into training and methodology. Several major European organisations specialising in CLIL projects have emerged, including UNICOM, EuroCLIC and TIE-CLIL (see web references for details).

In the UK the incentive comes from the Content and Language Integration Project (CLIP) hosted by CILT, (the National Centre for Languages) which is the UK government's centre of expertise on languages. CILT monitors a number of projects covering the 7-16 age range and involving innovations in language teaching such as the integration of French into the primary curriculum. Other research is based at the University of Nottingham, while teacher training and development courses in CLIL are available through NILE (the Norwich Institute for Language Education).

Further reading
Translanguage in Europe www.tieclil.org
Centre for Information on Language, Teaching and Research www.cilt.org.uk
Forum for Across the Curriculum Teaching www.factworld.info
The BBC and British Council are not responsible for the content of external web sites, neither do we endorse them. These are the recommendations of the writer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Content and Language Integrated Learning

# data[].attributes.attachment_link.description
In ELT, forms of CLIL have previously been known as 'Content-based instruction', 'English across the curriculum' and 'Bilingual education'. Why is CLIL important? How does CLIL work? The advantages of CLIL CLIL in the classroom The future of CLIL Where is CLIL happening?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pályázóink hírei | Köznevelés

A CLIL egy oktatási módszertan, amely nem a tanítást, hanem a tanulás folyamatát helyezi középpontba, a befogadás hatékonyságára koncentrál.
2018 nyarán a Budapest IX. Kerületi Weöres Sándor Általános Iskola és Gimnázium által elnyert Erasmus+ pályázat keretében Kutassy Anna és Kocsis Judit Angliába utazhattak, hogy módszertani kurzuson vegyenek részt. Az ott szerzett tapasztalatokat most megosztják a hazai olvasóközönséggel is egy az általuk készített részletes, a CLIL oktatási irányzat komplex módszertanába is betekintést engedő összefoglalóval.
2018 nyarán a Budapest IX. Kerületi Weöres Sándor Általános Iskola és Gimnázium által elnyert Erasmus+ pályázat keretében ketten utaztunk Angliába, hogy módszertani kurzuson vegyünk részt. Azt reméltük, hogy a pedagógiai módszertantárunk bővítésével segíthetjük az itthoni oktatás fejlődését. A Cheltenham CLIL Humanites és Science and Maths tanfolyamokon megismerkedhettünk a CLIL (Content and Lanuage Integrated Learning) oktatási irányzat komplex módszertanával, ami egészen új perspektívát teremt a hagyományos oktatási keretekhez képest.

A CLIL nem a tanítást, hanem a tanulás folyamatát helyezi középpontba, a befogadás hatékonyságára koncentrál. Rendszerének minden eleme e hatékonyság növelését szolgálja. A módszer egyik fontos szegmense, hogy bizonyos tantárgyakat valamely idegen nyelven oktat, ezzel is szélesítve a tanulók látókörét és fejlesztve a sok területre kiható nyelvi kompetenciáikat. Sokan e módszer miatt hajlamosak a CLIL-t a kéttannyelvű oktatással azonosítani, pedig ez a módszer messze túlmutat a hagyományos kéttannyelvűségen, és kulcsa sokkal inkább pedagógiájában rejlik. Ezt az is igazolja, hogy a CLIL rendszerével működő iskolák hangsúlyozottan a tantárgyat tanítják a nyelven keresztül, és nem fordítva, valamint az órákon az idegen nyelvet csupán 25 %-ban használják, a diákokat anyanyelvükön való megszólalásra is buzdítják a szintén anyanyelvű tanárok, akik az óráknak csak bizonyos részeit tartják idegen nyelven.

A nyelvtanuláson kívül tehát rengeteg egyéb elemből áll össze ez a pedagógiai rendszer. Meghatározó fogalmai akollegialitás, a diákok közötti kommunikáció, az együttműködés, a kíváncsiság, a nyitott feladatok és az önálló tevékenység.

Érdemes először a megfelelő pedagógiai közeg kialakításának kérdését vizsgálni, hiszen rengeteg intézményben tudna hatékonyabban működni a tantestület néhány egyszerű szabály bevezetésével, amelyek a szoros együttműködésre épülnek. Nagyon hasznosnak találtuk az alábbi ötleteket:

Egyszerű önfejlesztő módszer a pedagógusok számára

Egy konkrét kérdést feltesz a pedagógus saját munkájával kapcsolatban egy számára problémás területre vonatkozóan (érdemes az azonos tantárgyat tanítóknak ugyanazt a kérdést vizsgálni az egységesség kialakítása érdekében)

Pl.: Milyen tevékenységre mennyi idő megy el pontosan az órán?

Egy hónapig vizsgálja az adott kérdést egy csoportban
Az alábbi táblázatban vezeti a tanórán a különböző tevékenységekkel eltöltött időt

A hónap végén egyénileg, vagy közösen értékelik a vizsgált kérdés eredményeit, és azok alapján dolgozzák ki a módszert a változtatásra.

Így a pedagógus biztosíthatja saját fejlődését, ami azért is fontos, mert diákjainkkal szemben alapvető elvárásnak tartjuk a fejlődést, és rendszeresen ellenőrizzük is annak mértékét, míg saját szakmai munkánk ellenőrzésére ritkán van kidolgozott és következetes módszerünk.

Hogyan érdemes értekezni?

Röviden (30-45 perc, inkább 30, maximum 45)

Fókuszáltan - Nem szabad hagyni, hogy a történetmesélés, panaszkodás irányába mozduljanak a megbeszélések, ezeknek inkább a személyes beszélgetésekkor van helyük

Tantárgyra koncentráltan (az értekezlet témája határozza meg, hogy milyen széles körben gyűljenek össze a tantestület tagjai, de a havi értekezleteket általában érdemes az azonos tantárgyat tanítók körében tartani)

1. „Slam" - Minden kolléga megoszt 1 percben a közösséggel egy éppen őt foglalkoztató fontos jelenséget (Ez lehet pozitív vagy negatív is, az a fontos, hogy valamilyen pedagógiai, módszertani kérdéskörhöz kapcsolódjon. Pl.: „Kipróbáltam ezt a feladatot, és nagyon motiválta a gyerekeket, szívesen megosztom azzal, akit érdekel."/ Kérlek, segítsetek, mert van egy alaposan kidolgozott feladatom, de valamiért nem működik jól, mit kellen rajta változtatni?"). Ez azért szükséges, hogy az együtt dolgozó pedagógusok megismerjék egymás problémáit, módszereit, és ne alakuljon ki az „eggbox szindróma", amikor egy intézményen belül egymástól karnyújtásnyira, mégis szeparáltan léteznek a tantestület tagjai. Az egy percben nyilván nem kerül sor a probléma részletes megbeszélésére, de a felvetést a későbbiek során a kollégák meg tudják tárgyalni

2. A pedagógusok megbeszélik az abban a hónapban vizsgált kérdéssel kapcsolatos tapasztalataikat és teendőiket

3. Az értekezlet végén megbeszélik, mi legyen a következő hónap központi kérdése

Ez a fajta közös munka elősegíti a kollegialitás fejlődését, együttműködésre és önreflexióra sarkall. Hosszútávon ez a folyamat egységesebb pedagógiai munkát és következetességet eredményezhet az intézményben.

Természetesen a pedagógusoknak nem csupán a biztos háttérmunkára kell koncentrálniuk. Az egyik legfontosabb feladatunk a motiváció megteremtése, a diákok érdeklődésének fenntartása és az önálló kritikai gondolkodásra való nevelés. A CLIL módszer nagy hangsúlyt fektet a tanulói tevékenységre az órán, hiszen ezáltal történhet meg a diákok valódi bevonódása. Fontos, hogy elkerüljük azokat a helyzeteket, amelyek csupán a tanulók egy szűk, eleve motivált csoportjának biztosítanak sikerélményt, mert így elveszítjük a csoport jelentős százalékának figyelmét (ezt a jelenséget az oktató az „ elesett katonák pedagógiájaként " emlegette).

További hasznos tippeket és esettanulmányokat a moderniskola.hu honlapon megjelent eredeti cikkben olvashatnak.
Utolsó módosítás: 2018.10.25.

Rovatok

Célcsoportok

Archívum

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ha… clil - középpontban a tanulás folyamata - hírek - tempus közalapítvány

# data[].attributes.attachment_link.title
Úgy tanul a gyerek, ha... CLIL - középpontban a tanulás folyamata - Hírek - Tempus Közalapítvány

# data[].attributes.attachment_link.description
Tempus Közalapítvány oktatás, képzés területén működő szervezet, célja európai és nemzetközi mobilitási pályázatok koordinálása, szakértői segítségnyújtás. Úgy tanul a gyerek, ha... CLIL - középpontban a tanulás folyamata - Hírek - Tempus Közalapítvány

# data[].attributes.attachment_link.title
ECML/CELV > Thematic areas > Content and Language Integrated Learning

# data[].attributes.attachment_link.description
European Centre for Modern Languages (ECML), Centre européen pour les langues vivantes (CELV)

# data[].attributes.attachment_link.title
CLIL, FROM THEORY TO PRACTICAL IMPLEMENTATION. – Road to your post

# data[].attributes.attachment_link.description
According to Marsh, Mehisto and Frigols (2008), these new generations born under the immediacy of “learn as you use, use as you learn” will be better catered for through an innovative methodology which integrates content and language. Although there are several approaches related to linking content and FL, we shall focus on CLIL as it represents the most widely accepted one.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The course aims to introduce participants to Content and Language Integrated Learning (CLIL) principles and techniques and show them how to apply them in practice. During the course, participants will learn about the 5Cs principles of CLIL, terminology, integration of four language skills, scaffolding strategies, where to find and how to develop their own materials, assessment and much more.

The course is suitable for all educators who would like to refresh their English language skills gain practical knowledge and learn how to implement CLIL methodology in their lessons.

More information and the daily programme can be found here.

# data[].attributes.attachment_link.description
The course aims to introduce participants to Content and Language Integrated Learning (CLIL) principles and techniques and show them how to apply them in practice. During the course, participants will learn about the 5Cs principles of CLIL, terminology, integration of four language skills, scaffolding strategies, where to find and how to develop their own materials, assessment and much more.

# data[].attributes.attachment_link.title
Európai áttekintés a két tannyelvű oktatás tapasztalatairól | Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet

# data[].attributes.attachment_link.description
Az idegen nyelvek iskolai oktatása, a kívánatos pedagógiai hatékonyság elérésének lehetőségei és feladatai minden országban régóta foglalkoztatják a szakembereket. Különösen nagy hangsúly helyeződik a nyelvoktatásra, amióta a fiatalabb nemzedékek előtt „megnyílt a világ”. Az utóbbi években-évtizedekben ezért is tapasztalható olyan sok – szakmai és politikai – kezdeményezés az idegen nyelvek tanítása terén. Az utóbbi időben ugyanis számtalan közösségi és nemzeti döntés, politikai kampány, transznacionális pályázat és pedagógiai program tűzte ki célul a lakosság minél magasabb szintű nyelvtudásának elérését. Például az UNESCO mellett a nyelvoktatási gyakorlat megújítása érdekében agitált a több mint fél évszázada működő Európa Tanács2 és a folyamatosan bővülő Európai Unió is, amely még a kampány eszközétől sem riadt vissza.

# data[].attributes.attachment_link.title
Új Pedagógiai Szemle2005 szeptember - EPA - www.epa.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyomtatóbarát változat: Országos Közoktatási Intézet > Új Pedagógiai Szemle 2005 szeptember > A tartalom fontossága az idegen nyelvek oktatásában – is

# data[].attributes.attachment_link.title
A tartalomalapú nyelvoktatás bemutatása és alkalmazása

# data[].attributes.attachment_link.title
Kézér Ildikó beszámolója az edinburghi CLIL kurzusról | Óbudai Árpád Gimnázium

# data[].attributes.attachment_link.title
Mi az a kétnyelvűség, és miért érdekes nekünk?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ahány nyelvet beszélünk, annyi embert érünk – szokták mondani, ezzel azt sugallva, hogy több nyelv ismeretével képesek vagyunk saját emberi értékünket növelni. Van-e ennek létjogosultsága? Ha igen, akkor mi az?

# data[].attributes.attachment_link.description
3.2. Közösségi és egyéni kétnyelvűség 3.2.1. Egyéni kétnyelvűség Mint láttuk, a kétnyelvű, kétnyelvűség fogalmaknak számos magyarázata létezik. Sok kutatás foglalkozik ma a kétnyelvűség agyi reprezentációjával, ezen a területen azonban még igazán jelentős kutatási potenciál van, ám a technikai lehetőségek az elmúlt évtizedek folyamán új távlatokat nyitottak meg a neurolingvisztikai kutatások előtt, amelyek központjába a beszédvizsgálatok, ezen belül is a kétnyelvű agy vizsgálata került. Korábbi tanulmányok során egyértelműen bebizonyosodott, hogy kétnyelvűek esetében a jobb hemiszféra erőteljesebben vesz részt a nyelvi funkciók használatában, mint egynyelvűeknél (Oksaar, 2003). A két nyelv elhelyezkedése az agyban egymáshoz képest kevéssé függ a második nyelv elsajátításának időpontjától, hanem inkább a második nyelvben elért kompetencia szintjétől. Azoknál az egyéneknél, akik a második nyelvet alacsonyabb szinten bírják, jelentős különbségeket mutatnak az agy aktivációs mintájában az 1. nyelvhez képest, ám csak a nyelv észlelésekor, míg a beszédprodukció területén nem. Ezzel ellentétben azoknak a kísérleti személyeknek az aktivitációs mintájuk, akik mindkét nyelven magas szintű nyelvi ismeretekkel rendelkeztek, hasonló volt akkor is, ha ők a második nyelvet később sajátították el. A második nyelven elért növekvő nyelvi kompetencia hatására hasonló kapcsolatrendszer épül ki az agyban, mint az első nyelv esetében (Herrmann-Fiebach, 2007:72-73, www.phil.uni-sb.de/romanistik/francescini/mehrsprachigkeit.html, 2004), (www.cns.mpg.de/institut/wissenschaft/bilingu d.xml 2004). A következő két képen a beszédprodukció során látható a nyelvek agyi reprezentációja korai és késői kétnyelvűek esetében (Herrmann-Fiebach, 2007:72-73). Az előbbi esetben a beszédreprezentáció egymástól külön zajlik a két nyelv esetében, a másik esetben, tehát a korai kétnyelvűeknél a beszédreprezentációban nagy átfedéssel találkozhatunk.

# data[].attributes.attachment_link.title
A kétnyelvűség előny vagy inkább hátrány?

# data[].attributes.attachment_link.description
Mi a kétnyelvűség valójában? Milyen előnyei vannak? Hogyan lehet a gyerek kétnyelvű? Mire kell számítani ilyen esetekben? Ezekre és még több más kérdésre is választ kapsz cikkünkben!

# data[].attributes.attachment_link.title
Hivatásos két- és többnyelvűség megtekintése | Magyar Nyelvőr

# data[].attributes.attachment_link.description
Sokáig uralkodó volt az a nézet, hogy a tudománynak az egynyelvűség az alapvető kutatási területe, lévén, hogy ez a természetes nyelvi elrendeződés. A legújabb kétnyelvűségi irodalomban azonban a két- és többnyelvűséget tekintik természetes állapotnak, és az egynyelvűséget kezelik szokatlan, kivételes jelenségként, mivel a Föld lakossága több mint felének a két- vagy többnyelvűség valamilyen formája jelenti a megszokott nyelvi környezetet.2

# data[].attributes.attachment_link.title
A kétnyelvűség személyes aspektusai (Magdó Dorottya)