# data[].attributes.body
Pomislite katere morske živali smo obravnavali pri urah naravoslovja.

Na katere pasove se deli ekosistem morje?

# data[].attributes.body
Vsak par najprej izžreba ime morskega organizma, ki ga bosta raziskala.

Zahtevane podatke in sliko poiščite na spletu.

Žival najprej ustrezno uvrstite v sistem (izberite ustrezen zavihek), stisni znak + ter dodajte zahtevane podatke.

Izdelajta e-kartico izžrebanega morskega organizma.

Zahtevani podatki:

ime živali

fotografija živali

uvrstitev v sistem,

pas v katerem žival prebiva (PRIOBALNI PAS ali ODPRTO MORJE)

opis živali (5 - 10 povedi)

najmanj eno zanimivost te živali

pripnite spletne vire iz katerih ste črpali podatke.

Bodite pozorni na zanesljivost spletnih virov.

Primer izdelane e-kartice je DELFIN.🐬

🐟 Uživajte v raziskovanju 😀

# data[].attributes.body
MORSKI SESALCI

Življenjsko področje: odprto morje in priobalni pas

Opis živali: Delfini so vodni sesalci in so najbolj razširjena družina kitov. Poznamo 32 vrst delfinov. Najdemo jih v vseh oceanih in morjih, običajno pa živijo v plitvih vodah oziroma se zadržujejo blizu gladine. Hranijo se predvsem z ribami in lignji. Nekatere vrste delfinov so zelo družabne in živijo skupaj v velikih skupinah.

Zanimivost: Plen iščejo s pomočjo eholokacije.

Spletni vir:

https://sl.wikipedia.org/wiki/Delfini#/media/Slika:Tursiops_truncatus_01.jpg

https://sl.wikipedia.org/wiki/Delfini

# data[].attributes.body
Življenjsko področje: ob obalah Opis živali: Velika školjka iz družine Pinnidae. Je endemit Sredozemlja in je v Sloveniji zavarovana . Veliki leščur zraste do 60 cm v dolžino in je s šilastim delom trdno zasidran v peščenem ali blatnem dnu. Živi do globine 20 metrov in je užiten, vendar ima posebno žlezo, ki jo je pred uživanjem potrebno odstraniti, ker peče.

Zanimivosti: Nabiranje teh školjk je v Sloveniji prepovedano.

Spletni vir:

vrsta.https://sl.wikipedia.org/wiki/Veliki_le%C5%A1%C4%8Dur#/media/Slika:Pinna_noblis_shell_&_byssus.JPG

# data[].attributes.body
KRALJESTVO - živali

DEBLO - členonožci

PODDEBLO - raki

RAZRED - višji raki

RED - deseteronožci

DRUŽINA- nephropidae

ROD - evropski jastog

Jastogi živijo v priobalnem pasu.

Jastogi so veliki morski raki s tdim okelpm in značilnimi trdnimi kleščami. Živijo na dnu morja predvsem na skalnati obali kjer se skrivajo v razpokah. Njegovo telo ja členjeno in lahko meri do več 10 cm. Nekatere vrste tehtajo tudi več kilogramov. So nočne živali in se prehranjujejo z manjšimi ribami

Jatogi regenerirajo izgubljenbe vrste telesa.

VIR: https://chatgpt.com/ (16. 6. 2025)

Lia in Ema

# data[].attributes.body
Opis živali:Mesečinka ima škrlatno rdeč v rjavo se spreminjajoč klobuk, premera 1,5cm do 5cm. Kaže bioluminiscenco. Rob klobuka ima 16 robnih krp, 8 lovk in 8 čutnih betičev. Lovke so lahko dolge do 10 m na lovkah pa ima veliko število posebnih celic z ožigalkami. Mesečinka se potopi tudi do globine 70 m, največkrat jo pa opazimo na globini od 20-50 m.

življensko področje:Živi v obrežnih vodah vseh morij, posebno v toplejših in zmernejših pasovih. Mesečinka je pogosta v Atlantiku, Sredozemskem morju. V južnem in srednjem Jadranu lahko včasih opazimo velike roje teh živali

Zanimivost:Najbolj strupena vrsta meduze

Spletni vir:https://sl.wikipedia.org/wiki/Mese%C4%8Dinka

https://obalaplus.si/najbolj-strupene-meduze-preplavile-mediteran/

Ariana,Raimonda,Hađera

# data[].attributes.body
Tuna ( množ.: tunas ali tuna) je slanovodna riba , ki spada v pleme Thunnini , podskupino družine Scombridae ( skuše ). Družina Thunnini obsega 15 vrst iz petih rodov , [ 2 ] katerih velikosti se zelo razlikujejo, od tune krogle (največja dolžina: 50 cm, teža: 1,8 kg) do atlantskega modroplavutega tuna (največja dolžina: 4,6 m, teža: 684 kg ), ki v povprečju meri 2 m in naj bi živel do 50 let.

Zanimivost: Tuna, opah in skuša so edine vrste rib , ki lahko vzdržujejo telesno temperaturo, višjo od temperature okoliške vode.

Viri: https://en.wikipedia.org/wiki/Tuna.

Klemen,Ali.

# data[].attributes.attachment_link.title
File:Thunnus obesus (bigeye tuna).jpg - Wikipedia

# data[].attributes.attachment_link.description
Page contents not supported in other languages.

# data[].attributes.body
Življensko področje: Toplo slane morje

Opis živali: Črni morski ježki so iglokožci in so črne barve. Ima okroglo telo, pokrito je z dolgimi, gostimi bodicami, ki segajo do 3 cm v dolžino. Bodice so dolge, ravne in ostre-služijo za obrambo in gibanje. Živi na morske dnu. Prehranjujejo se predvsem z algami. Razmnožujejo se spolno izločajo jajčeca in seme v vodo.

Zanimivosti: Pod telesom ima zapleten ustni aparat z 5 zobmi.

https://www.ekodezela.si/wp-content/uploads/2022/08/morski-jezek-1089x730.jpg

# data[].attributes.body
Življensko področje: odprto morje priobalni pas

Opis živali: Hobotnice so red mehkužcev, predstavniki katerega živijo v svetovnih morjih, predvsem na koralnih grebenih.

Sem uvrščamo okrog 300 danes živečih opisanih vrst, kar je približno tretjina vseh znanih vrst mehkužcev.

Za vse je značilno, da imajo osem lovk. Te se razlikujejo od lovk sip in lignjev po tem, da imajo priseske po vsej dolžini namesto samo na koncu. Večina hobotnic je popolnoma brez trdnega skeleta, kar jim omogoča izjemno gibčnost. Najtrši del telesa je oster »kljun« v ustih, ki se nahajajo v sredini med lovkami.

Hobotnice so med najinteligentnejšimi nevretenčarji, kar jim pomaga pri lovljenju plena in izogibanju naravnim sovražnikom. Pri tem si pomagajo tudi s sposobnostjo stiskanja skozi ozke prehode, menjanja barve in strupom.

Zanimivosti: Imajo kratko življenjsko dobo, ki traja od pol leta do pet let pri največjih vrstah.

Spletni vir: https://sl.wikipedia.org/wiki/Hobotnice#/media/Slika:Octopus2.jpg

# data[].attributes.body
https://images.24ur.com/media/images/953x459/Dec2023/e0825be49d52873f417e_63164670.jpg?v=435b&fop=fp:0.37:0.48 .

Lignji (znanstveno ime Teuthida, v nekaterih virih tudi Teuthoidea) so red mehkužcev iz razreda glavonožcev, v katerega uvrščamo približno 300 danes živečih vrst, ki živijo v svetovnih morjih in oceanih.

Skupaj s sipami sodijo med deseterolovkarje - okrog ust imajo obroč 10 lovk, od katerih je en par podaljšan. Glavonožci so na splošno najkomplesneje razviti mehkužci, med lignje pa sodijo nekateri od največjih predstavnikov nevretenčarjev sploh, t. i. velelignji, ki sodeč po ujetih primerkih dosežejo tudi 16 m v dolžino (skupaj z lovkami).

Zanimivosti: Okoli ust je obroč 10 lovk v petih parih.

Ali,Klemen.

# data[].attributes.body
Življensko področje:

Opis živali:Morske zvezde so razred iglokožcev, ki zajema okoli 1.500 vrst. Imajo značilno zvezdasto somerno in sploščeno telo s petimi ali več kraki. Večina morskih zvezd lahko obnovi manjkajoče krake, ki jih v obrambi odvržejo med napadom plenilca. Življenjski krog morskih zvezd je dokaj zapleten in vključuje tako spolni kot nespolni način razmnoževanja.

So plenilski morski organizmi, ki prebivajo v vseh svetovnih oceanih v različnih okoljih ter so zelo pomemben del ekosistema, v katerem bivajo. Nekatere invazivne vrste sicer povzročajo veliko škodo v ekosistemu in v gojiščih školjk. Prve morske zvezde so se verjetno pojavile v obdobju ordovicija, vendar so fosili morskih zvezd razmeroma maloštevilni, saj njihov ohlapno organiziran notranji skelet hitro razpade na več delov.

V človeški prehrani morske zvezde nimajo vidnejšega mesta, uživajo jih ponekod v Aziji.

Zanimivosti:Zaradi izjemnih regeneracijskih sposobnosti so predmet raziskav na področju tkivnega inženirstva, jajčeca pa so primerna za raziskave osnovnih procesov razmnoževanja in razvoja. Priljubljene so v akvarijih, ponekod jih prodajajo kot spominke.

Spletni vir:

https://sl.wikipedia.org/wiki/Morske_zvezde#/media/Slika:Royal_starfish_(Astropecten_articulatus)_on_the_beach.jpg

# data[].attributes.body
DEBLO - žarniki

RAZRED - koralnjaki

Živi v priobalnem pasu.

Voščena morska veternica je vrsta morske vetrnice ki živi na pšeščenem ali muljastem dnu severovzhodnega atlantika ali sredozemskega morja. Ima mehko valjasto telo ki se konča s številnimi lovkami. Njena površina je običajno sluzasta ali bleščeča kar ji daje voščen videz. Živi priterjena na podlago ali zakopana v sediment. Če jo zmoti plenilec se lahko hitro umakne v sediment.

Lahko se skrči skoraj popolnoma skrije v sediment.

VIR: https://chatgpt.com/

Lia in Ema

# data[].attributes.body
Je riba hrustančnica. Najdemo jo na območju celotnega Jadrana, predvsem na odprtem morju in v bližini pristanišč. Zraste do 4 metre, tehta pa od 150kg do 180kg. Je manjše ribe ter lignje, ulovi lahko tudi večji plen. Plava v hitrosti od 35 do 90 kilometrov na uro.

Je ogrožena vrsta.

KRALJESTVO: ŽIVALI

DEBLO: STRUNARJI

RAZRED: HRUSTANČNICE

PODRAZRED: MORSKI PSI

DRUŽINA : MORSKI PSI

ROD: PRIONACE

VRSTA: SINJI MORSKI PES

Viri besedila:

https://www.regionalobala.si/novica/koliko-je-moznosti-da-vas-v-jadranu-napade-morski-pes-to-se-je-vceraj-zgodilo-slovencu-v-dalmaciji-v (16.6.2025)

https://copilot.microsoft.com/chats/nxBQPHm52pezqh2Euta6f (16.6.2025)

Zapisali: Nika Šešerko, Kim Novak

# data[].attributes.body
življensko okolje: morje, moesko dno

opis živali: vitko podolgovarto telo, oranžne barve, dolg rep, na prsih nosijo klešče, oči so velike in črne. samice zrastejo do 17 cm, samci pa do 25 cm

zanimivosti: škampi se ne selijo, in so izjemno teritorialni ter agresivno branijo svoje ozemlje

viri:

https://hr.wikipedia.org/wiki/%C5%A0kamp

https://www.wildlifetrusts.org/sites/default/files/styles/spotlight_double_desk_wide/public/2018-03/wildlifetrusts_40333283329.jpg.webp?h=dc28f57c&itok=u-GzxAIr

# data[].attributes.body
Življensko področje:Hladnejših svetovnih morjih

Opis živali:Morski konjiček (znanstveno ime Hippocampus) rod rib žarkoplavutaric, zelo koščenih rib s podolgovato, suho glavo, ki nekoliko spominja na konjsko. Rep imajo zavit in jim služi za oprijemanje na rastlinje v morju. Njihova običajna dolžina je približno 6 cm. Gledajo z živahnimi očmi, ki se obračata podobno kot pri kameleonu, podobno kot kameleoni spreminjajo tudi svojo barvo in jo prilagajajo svoji okolici.

Zanimivosti:Običajna dolžina 6 cm.

Spletni

vir:https://sl.wikipedia.org/wiki/Morski_konji%C4%8Dek

Ariana,Raimonda,Hađera

# data[].attributes.body
Življenjsko področje: morje, pas ob obali

Opis življenja: Raki samotarji spadajo v skupino rakov. Poznamo okoli 14.000 vrst. Živijo v vseh morjih. Običajno živijo v plitvinah oz. ob obalah. So različnih velikosti in barv. Imajo hišico, ki jo zamenja, ko jo prejaste. Jejo manjše ribe.

Zanimivost: Včasih morajo raki živeti v premali oz. preveliki hišici.

Viri:

https://www.bluereefaquarium.co.uk/newquay/wp-content/uploads/2024/07/iStock-1251559606-1024x681.jpg

https://sl.wikipedia.org/wiki/Deseterono%C5%BEci

https://ziv-zav.rtvslo.si/raziskuj/zivali/rak-samotar-cigava-je-hisica/671105

Brina in Alina

# data[].attributes.body
https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/1/11/Actinopyga_echinites1.jpg

Brizgači (znanstveno ime Holothuroidea) so skupina iglokožcev, v katero uvrščamo preko 1.700 vrst[1] z največjim deležem v azijskem delu Tihega oceana[2]. Imajo na videz dvobočno somerno valjasto telo, vendar je notranja struktura zvezdasto somerna, kot pri ostalih iglokožcih. Razširjeni so v skorajda vseh morjih, bivajo pa predvsem v globljih predelih na morskem dnu.

Brizgači imajo pomembno vlogo v morskih ekosistemih, saj sodelujejo pri kroženju snovi preko razgradnje organskega drobirja in ostalih organskih delcev, s čimer olajšajo bakterijski razkroj. Za človeka so brizgači pomembni predvsem kot vir hrane, uporabljajo se tudi v azijski tradicionalni medicini.

Ali,Klemen.

# data[].attributes.body
Življensko področje: Sardela je razširjena od Islandije in južnih obalnih vod Norveške in Švedske do obal zahodne Afrike vse do Senegala. V Sredozemlju je pogosta ob zahodnih obalah in v Jadranskem morju, bolj redko pa se pojavlja ob vzhodnih sredozemskih obalah in v Črnem morju.

Opis živali: Sardela je riba iz družine sardel , ki je razširjena od severovzhodnega Atlantika do Sredozemskega in Črnega morja.

Sardela je pogosta in gospodarsko pomembna pelaška riba, ki doseže v dolžino okoli 21 cm pri starosti osmih let, izjemoma pa lahko starejši primerki dosežejo celo do 27,5 cm. Najpogosteje se sardele zadržujejo na globinah med 10 in 100 metri v velikih jatah. Hranijo se s zooplanktonom. Spolno dozorijo po enem letu, ko dosežejo dolžino med 13 in 14 cm.Drst poteka v jati, posamezna samica pa odloži med 50 in 60.000 iker.

Zanimivosti: Hrbet sardele je zelene ali olivne barve, boki so zlatih odtenkov, trebuh pa je srebrnkast.

Spletni vir:

https://sl.wikipedia.org/wiki/Sardela#/media/Slika:Sardina_pilchardus_2011.jpg

# data[].attributes.body
Sipa ali Sepiida so morski glavonožci sorodni hobotnicam in brodnikom. Živijo eno ali dve leti. Za red sip je značilno notranja lupinja, velike oči ter deset lovk med katerimi sta dve namenjeni za prodibitev plena. Za sipe je značilna sipina kost. Najdemo jih na Sredozemskem morju, Severnem delu Atlanskeg oceana, Indijskem oceanu in zahodnem Pacifiku

https://www.morski.hr/content/images/size/w1170/wp-content/uploads/2018/03/Sipa-pozira-5.jpg

https://sl.wikipedia.org/wiki/Sipe

Tine Lian

# data[].attributes.body
DEBLO - mehkužci

RAZRED - polži

Živi v priobalnem pasu.

Morsko uho je morski polž z ovalno rahlo ukrivljeno lupino ki je na eni strani preluknjana z večimi majhnimi luknjami. Lupina ima notranjo stran z bisernim sijajem. Živi pritrjena na kamnito obalo v plitvih obalnih vodah. Premika se počasi z svojo mišičasto nogo. Je ena izmed najlepših školjk.

Morsko uho diha skozi luknje v svoji lupini.

VIR: https://chatgpt.com/

Ema in Lia

# data[].attributes.body
Življensko področje: V morju in oceanih

Opis živali: Spada med ožigalkarji. Najpogosteje je živo rdeče barve. Je velika približno 5 cm. V vodi razpre lovke, izven vode pase skrči v zaobljeno kepico. ima mehko telo v obliki valja. Lovi majhne ribe, rake, planktone. Razmnožujejo se spolno in nespolno . Ni nevarna človeku.

Zanimivosti: živi lahko več let na istem mestu.

https://n1info.si/media/images/2025/4/1712216490-morske-veternice.format-webp.width-900.webp

Adin Kazić, Andi Vlana

# data[].attributes.body
Orada ali zlatobrov je iz družine šparov.

Ime je dobila zaradi značilnega zlato-rumenega pramena. Ima zakrivljeno glavo z velikimi usti v katerih so močni zobje. hrbet orade je modro-zelen, boki sivo-modri z vzdolžnimi temnejšimi progami. Zraste do 60cm in tehta do 10kg spolno dozori v drugem letu samci pa v tretjem ali četrtem letu. živijo v Sredozemskem morju, Antlantskem oceanu in Jadranskem morju

https://sl.wikipedia.org/wiki/Orada

https://sl.wikipedia.org/wiki/Slika:Orate_-_panoramio.jpg

Tine Lian