# data[].attributes.body
Alt i alt er jeg meget tilfreds med min læringsproces omkring sybeholder. Den endte næsten som jeg havde påtænkt og den lever klart op til brug omkring at kunne have blomster i den. Jeg arbejdede med mange nye ting fx at sy taskebånd på og sy en rund bund sammen med kant. Dette var svært og krævede meget fokus og tid. Men jeg er tilfreds med finessen og glad for at jeg udfordrede mig selv med en lidt sværere opgave.

# data[].attributes.headline
Færdigt produkt: syet beholder til blomster og saks

# data[].attributes.subject
Færdigt produkt: syet beholder til blomster og saks

# data[].attributes.body
Her ses det tydeligt at strygejernet var for varmt

# data[].attributes.attachment_caption
Det var svært at klippe er så langt et ø stykke lige. Det endte også med at blive skævt og jeg måtte klippe til

# data[].attributes.attachment_caption
Det var meget udfordrende at få vliselinen til at binde på stoffet. Jeg lærte også at den ikke skal gå til kant men en cm derfra. Fremdeles skal man passe på med varmen. Min varme var for høj så noget af stoffet smeltede desværre.

# data[].attributes.headline
Skabelon og udklip af stof til beholder 

# data[].attributes.subject
Skabelon og udklip af stof til beholder 

# data[].attributes.headline
Powerpoint om designproces ved projekt skammel

# data[].attributes.subject
Powerpoint om designproces ved projekt skammel

# data[].attributes.body
I dag blev jeg færdig med at lakere min skammel. Den blev slebet let og efterfølgende andet lag lak.
Derefter har jeg arbejdet med min beholder. Stof er klippet og bund er Strøget med vliseline. Kant det samme.
Herefter måtte jeg sele min bund op med mærker, så kan kan syes præcis på, dette blev jeg ikke færdig med. Jeg synes det er udfordrende og jeg har også brug for meget støtte.
Men det motiverer mig også at jeg udfordrer mig selv og lærer noget nyt.

# data[].attributes.body
Under lakeringen ser bejdsningen meget blå ud. Når den tørrer op er den mere sort

# data[].attributes.body
I dag arbejdede jeg praktisk på værkstederne. På træværkstedet fik jeg slebet min skammel på rondelsliberen og rystepudser (første gang). Jeg ønskede at brædderne på min skammel skulle blive lige lange, da de er ujævne - dette fungerede umiddelbart godt, men ser ikke perfekt ud. Efterfølgende bejdsede jeg min skammel i sort og lakerede den. Næste gang skal den slibes og så lakeres igen.

Jeg kom også igang med min beholder, en kurv til blomster. Den skal sys i kraftigt stof, med hanke og lille lomme med brodering. Jeg fik målt op og klippe de yderste skabeloner til bund.

Min motivation er relativ stor ift beholderen, men jeg tror også
At det bliver en udfordring at sy den.

# data[].attributes.headline
Designprocesmodel over 7 og 8 klasse valgfag

# data[].attributes.subject
Designprocesmodel over 7 og 8 klasse valgfag

# data[].attributes.body
Modellen er ikke linær, men fleksibel og dynamisk ift stiens forgreninger. Stien er lavet som støtte i elevernes grundforståelse af fagets indhold, overblik og deres nuværende plads på mestringsstien.
Model udarbejdet af mig selv.

# data[].attributes.headline
Studiegruppens fælles refleksion over designprocesserne 2/11

# data[].attributes.subject
Studiegruppens fælles refleksion over designprocesserne 2/11

# data[].attributes.body
Logo - Det er gennemgående, at vores mestringsfølelse startede lavt ud ved denne opgave, da vi følte, at opgaven var vanskelig at afkode og tilgå. Undervejs havde vi forskellige opture i vores humør, når vi oplevede at mestre et bestemt skill – eksempelvis når vi fik lavet flot tekstiltryk eller lykkedes med at bruge dekupørsaven.

Skammel - Når vi blev udfordret på vores færdigheder og kompetencer, så faldt vores motivation, fordi vi oplevede at have svært ved at lykkes med at imødekomme egne forventninger til resultat – og i første omgang overhovedet at komme i gang med opgaven. Følelsen af mestring gik lidt op og ned, men steg for os alle overordnet gennem opgaven i takt med, at vi gjorde os erfaringer i træværkstedet, fik overblik over processen og fik sparring og feedback fra Lars og andre studerende.

Pung – Denne opgave var lettere for os alle at tilgå, og vores humør var som følge deraf generelt højere, fordi vi havde følelsen af at mestre og kunne være frie og kreative i processen. Internt i gruppen har vi fortsat forskellige sy-kompetencer, og det er også synligt af vores grafer. Når vi udfordredes af eksempelvis teknik, så påvirkede det vores følelse af mestring og attitude i forhold til opgaven.

Didaktisk model – Foruden de pointer, som er fremkommet under de øvrige produkter, så erfarer vi ved denne opgave, at vores humør stiger, når vi føler, at de projekter, vi laver, inspirerer os og kan gavne os uden for det konkrete læringsrum.

Patchwork – Ligesom ved syning af pungen, var vores følelse af mestring generelt ok høj i denne opgave, fordi vi har en grundlæggende følelse af at mestre syning. Dog var denne opgave mere abstrakt i sin instruktion end syningen af pungen, og dette påvirkede vores mestringsfølelse.

Samlet set har vi erfaret, at man med fordel kan formulere præcise, lettilgængelige og afgrænsede opgaver, som det er muligt for eleverne at lykkes med for at holde deres gejst og motivation høj. Når opgaverne bliver abstrakte eller for vagt formuleret, så har vi svært ved at se processen for os, og så har vi erfaret, at vi har svært ved at være i de kreative processer og fokusere på at lære og nyde.

I de kreative tilblivelsesprocesser har vi erfaret, at selvom det er vigtigt, at det er sjovt at være i processen, så betyder det endelig produkt også meget for vores humør undervejs, hvorfor det er vigtigt at stille opgaver, som kan lykkes succesfuldt. Man kan med fordel starte med at lære teknikker gennem ikke-komplicerede processer, for efterfølgende at løsne rammerne for opgaven op og give eleverne mulighed for at slå sig løs med deres nyligt tillærte skills. Det er desuden vigtigt at føle sig tryg undervejs i processen, hvilket præcise instruktioner kan bidrage til.

# data[].attributes.headline
Refleksion over egne designprocesser 2/11

# data[].attributes.subject
Refleksion over egne designprocesser 2/11

# data[].attributes.body
Undersøgelse af processer i egne designforløb viser en meget ens kurve for alle forløb.

Den første opgave var projekt logo, men her kan jeg kun forholde mig til den første øvelse, da den praktiske del blev misforstået og et andet produkt blev produceret. Derfor lavede jeg ikke en graf over designprocessen. Kort kan jeg tilføje, at processen ville have startet lavt ud, da opgave og forløb var ukendt og jeg følte mig usikker fra start. Det gav mig dog en stor mestringserfaring at kunne håndtere dekupørsaven, men samtidig en skuffelse over ikke at have udført opgaven korrekt.

Projekt skammel er gennemgående lav i motivation. Jeg er på udebane ift teknikker og materialer. De gode ideer jeg havde ift brug og udformning står mine tekniske kompetencer  ikke til. Det betød at jeg måtte gå på kompromis med udformning og det føltes ærgerligt. Noget som fik grafen til at falde meget var udførelsen, hvor jeg begik mange begynderfejl. Der hvor motivationen igen stiger er fx udskæring af træ, hvor jeg også har en del erfaring fra tidligere.Det er helt tydeligt, at når jeg har erfaring indenfor noget, så bliver udførelsen bedre og dermed stiger min motivation. Projekt pung er derfor generelt højere end ved skamlen, da jeg allerede kender til at sy. Her ville jeg ønske at jeg havde udfordret mig selv lidt mere.

Projekt Patchwork er lidt et blandingsfelt ift motivation. Opgaven udfordrede min tekniske kunnen på symaskine, da jeg skulle sy i forskellige materialer fx jersey. Hele mit billede blev trukket skævt og det gav mig en dårlig motivationsfølelse og ærgrelse.

Sidste opgave var udarbejdelse af en instruktionsvideo.  Her var opgaven meget svær at forstå, da jeg ikke havde været tilstede til forberedelsegangen. En konstatering er, at det er meget svært at forstå ting, hvis man har misset nogle undervisningsgange. Selve videoen blev udmærket, og jeg ser en stor mulighed for at arbejde videre med lignende til konkret egen undervisning. Dette gør motivationen stor ift flere ideer og videre udarbejdelse.

Gennemgående for alle projekter er, at min motivation falder når selve produktet er under udarbejdelse. Når jeg endnu ikke besidder kompetencerne for udførsel og udtryk, og det derved ikke bliver som ønsket/tilfredsstillende, dér dykker min motivation. Jeg har været nødsaget til at se mine processer som læring og ikke kun produktmål. Dette giver mig en større mental støtte og forståelse i og for mine processer. Jeg har fundet det meget tilfredsstillende at inkorporere de ting vi har arbejdet med i egen skolepraksis. Det opbygger mine kompetencer og gør egen læringsproces mere motivationsdrevet og værdifuld, da jeg således kan lære den fra mig.

# data[].attributes.body
Inspireret af farvecirklen og Bauhouse den tyske kunstskole fra 1920/30erne

# data[].attributes.body
I dag fik vi vist vores patchwork frem. Det var meget inspirerende at se de andres arbejde og høre om deres tanker og inspiration bag. Fremdeles hvordan de har arbejdet med materialer og teknik. Selv var jeg mindre tilfreds med mit produkt. Jeg skulle arbejde med reststof og det eneste der var, var lavet af jersy. Jeg vidste godt at syningen ville blive svær, men det var meget svært at få det stringente udseende som jeg ønskede.
Senere blev vi introduceret til forskellige designmodeller. Dette inspirerede mig til at forstå den skabende proces på forskellige måde. Også helt konkret i det praktiske arbejde med mine elever.
Den sidste opgave omhandlede gruppearbejde og vores egne skabende processer. Jeg finder min studiegruppe søde, men det faglige og praktiske samarbejde er lidt udfordrende. Det er tydeligt at de er drevet af at få opgaven pålagt af deres arbejdsplads, hvor for mig er det en del af min meritlæreruddannelse. Vi må se hvordan det går.

# data[].attributes.headline
Graf over designproces omkring mestring/-motivationsopgave 

# data[].attributes.subject
Graf over designproces omkring mestring/-motivationsopgave 

# data[].attributes.body
Graf over egen designproces

# data[].attributes.body
Til vores mestrings-/motivationsopgave vil vi lave et spil, hvor eleverne træner rækkefølgen for opsætning af symaskine. Brikkerne er lavet af filt og figurativt. Her skal eleverne sætte dem i den rigtige rækkefølge.

# data[].attributes.body
I dag var ret teoretisk. Først blev vi præsenteret for de andres mestrings-/motivations produkt. Dette var meget interessant og inspirerende.
Vi har i gruppen lavet en film, som illustrerer hvordan en symaskine opsættes til eleverne. Derudover et spil til træning af rækkefølge for opsætning af denne.
Efterfølgende har vi arbejdet med det nye projekt ‘patchwork’. Jeg skal lave et billede inspireret af konstruktivismen og Bauhouse med farverne lilla, grøn og gul. Dette bliver nok udfordrende.

# data[].attributes.headline
Graf over designproces med syprojektet pung

# data[].attributes.subject
Graf over designproces med syprojektet pung

# data[].attributes.body
1. Vidensorientering: faginteresser hos eleverne, nysgerrighed og optagethed, specifikke emner. Fokusering på det ukendte og bevægelse i at forholde det om sig selv og egen verden. Mulighed for at skabe dybdelæring. Men mange elever fortæller at de finder det vanskeligt at forbinde sig til er fag da det kan føles ligegyldigt.

2. Præstationsorientering: centralt i udskoling og uddannelse. Fokusering på hierarkier og sammenligninger. Krav til sig selv. Meningsskabende grundet konkurrencemomentet. Forbindes med pres og frustration. Man risikerer at skabe et ensidigt læring ringsrum hvor der ikke er plads til at fejle.

3. Mestringsorientering: troen på sig selv er vigtigt. Udvikles i situeret læring. De kan mestre deres opgaver og derfor er de motiverede. Understøtter dem. Karakterer styrker en positiv udvikling og progression ‘jeg kan klare noget’, holde fast i eleverne, stilladsering for eleverne. Udfordringer er den tætte kobling mellem mestring og karakterer, fordi de er bekymrede eller bange for at fejle, udstille dem selv.

4. Relationsorientering: elev og lærer relation. Klassens sociale relationer imellem, lærerens interessere sig for elevernes trivsel og afsæt for involvering. Læreren skal fange elevernes interesse, venskabs orientering, det relationelle kan komme til at fylde for meget og overskygge det faglige. Lærerens skal her balancere

5. Indvolveringsorientering: samskabelse og kollektive læringsoplevelser er motivationsskabende, leg og nysgerrighed, udvikling af andre kompetencer, skabe noget med hoved og hænder, eleverne skal selv sætte deres præg på en opgave,

# data[].attributes.body
I har vi arbejdet med syopskrifter. Det var overraskende svært og uoverskueligt at følge papiropskriften. Derfor gik jeg hurtigt over til min egen erfaring indenfor syning og fulgte egen intuition.
Jeg har alligevel lært en del fx hvordan man syr lynlåse på en korrekt måde, hvordan man bøjer hjørner og syr trævlekanter.
Jeg blev relativ tilfreds med min pung, som skal bruges til mine tuscher. Men jeg tager også læring med, bla kan jeg godt vælge et sværere produkt næste gang og blive mere udfordret.

# data[].attributes.body
Abura: hovedkræfterne bag den kognitive revolution indenfor psykologi i 1960erne

Mennesket er en blanding mellem arv og miljø. Det har en skabende vilje og får kendskab og mulighed for at udvikle sine kompetencer gennem sit liv

Har skrevet Social learning theory 1977 og en udvikling Selv-efficacy 1997

Angst er den psykologiske faktor som forhindre mennesker i at gøre det de vil, disse udspringer i menneskets forventninger til dem selv.

Der er en klar sammenhæng mellem et menneskets tro på sig selv og dets vedholdenhed og mulighed for at tage initiativ

Iagttagelse af andre: modellering/rollemodel. Udvikler sig gennem feedback og mesterlære

Effekten er stor ved at kunne gennemføre noget

Større selvsikkerhed opnås ved at afprøve de ting, som er udfordrende. Det modsatte sker hvis det undgås

I undervisningssituationer er det sjældent personlighedstrækkene, som gør sig gældende, men personens egen selvvurderingSkelne mellem information inde- (betydning af personens egen selvopfattelse og omstændigheder)og udefra

Trygge omgivelser styrker personens tro på sig selv

Hvis der tidlig opbygges stærke kompetenceforventninger (tro på sig selv), er det langt lettere at få succesoplevelser og overvinde nederlag

Adfærdsændringer = modellering

Fysisk reaktion påvirker menneskets forståelse og tolkning af oplevelsen

Den sociale indlæringsteori: mennesker giver sig oftere i kast med noget de tror de kan håndtere og klare

# data[].attributes.body
Træet er udskåret til samling

# data[].attributes.attachment_caption
I dag kom jeg i gang med projekt skammel. Målgruppen er stadig den samme (skole/elever), men skamlen bliver mere simpel. Mit fokus kommer til at ligge på funktion og samling af træ. Skamlens funktion er: 1) Ekstra støtte hvis man sidder på en for høj stol 2) Som et lille bord, hvis man fx skal læse eller spille et spil på gulvet 3) Som en lille sidde stol, hvor læring fx skal foregå i et eksternt rum

# data[].attributes.body
I dag har jeg fået et stort indblik i diverse maskiner til forarbejdning af træ bla afretning og afhøvling. Jeg fik også afprøvet diverse bord. Fremdeles arbejdede jeg med skamlens designproces. Jeg mener, at jeg har en god målgruppe i sigte og en god ide, men jeg ved endnu ikke om det er muligt, at lave den i rent træ og med simple samlinger.

# data[].attributes.body
Ideudvikling: ud fra lærerens oplæg lære at formulere eller skitse enkle ideer

Ideafprøvning: Afprøve og eksperimentere omkring forskellige materialers styrke og egenskaber

Produktrealisering: justering og realisering af produkt. kvalificerede valg af redskaber

Evaluering: Kendskab til forskellige præsentationsformer fx fremvisning, udstilling, eller virtuelt. elevernes overvejelser om valg i processen er essentielt og ikke kun selve produktet. Senere skal eleverne lære at tage stilling og analyse af egen designproces

Designproces:

I designproces veksler man mellem at anvende åbne (indsamler og udtænker man) og lukkede tankesæt (analyserer, udfører og afprøver man)

# data[].attributes.body
I Dag fik jeg afprøvet dekupørsav for første gang, det var overraskende lige til og noget jeg snarest vil afprøve igen.

# data[].attributes.body
Præsentation:

Jeg hedder Anne, jeg læser meritlærer. Min baggrund er, at jeg er forhistorisk arkæolog’

Til dagligt arbejder jeg på Rudeskov skole, hvor jeg underviser i hds 6 og 7 klasse.

Jeg har taget en ting med, som hænger i min stue, en kombination af metal og papir.

Det er papirsblomster, lavet i tykt crepepapir

Jeg kan godt lide at arbejde i papir, især crepe, som er et tykt og meget formbart materiale

De er lavet i inspiration fra naturtro blomster, og nogle er mere fiktive i form og farve

Jeg finder gerne stor inspiration i naturen, som skønhed og ro. Jeg har bla to store haver med mange staudebede.

Jeg kan godt lide at arbejde i stærke farver og gerne i kontraster.