# data[].attributes.body
https://www.uv.uio.no/forskning/satsinger/fiks/kunnskapsbase/elevaktive-arbeidsformer/Metoder%20og%20modeller/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På disse sidene presenterer vi noen konkrete arbeidsformer og modeller for elevaktive og utforskende aktiviteter og læring. Det finnes også andre modeller og metoder enn de vi presenterer her, så det vi presenterer, bør ikke oppfattes som de eneste aktuelle metodene og modellene.

Vi omtaler metoder og modeller som bygger på ulike prinsipper. Noen bygger på vitenskapelig utforskende metodikk, noen tar utgangspunkt i lek og fantasi mens noen bygger på dialog og samtale. Flere av metodene og modellene kan åpne for tverrfaglige tilnærminger. Du kan lese mer om ulike grader av tverrfaglighet på våre sider om dette.

Modellene vi omtaler, er ikke nødvendigvis undervisningsmetoder eller oppskrifter som må følges i en bestemt rekkefølge. Noen av modellene presenterer forhold eller vilkår som lærere må være oppmerksomme på og som de må sikre når elevene arbeider utforskende.

# data[].attributes.attachment_link.title
Metoder og modeller - FIKS - Forskning, innovasjon og kompetanseutvikling i skolen

# data[].attributes.attachment_link.description
På disse sidene presenterer vi noen konkrete arbeidsformer og modeller for elevaktive og utforskende aktiviteter og læring. Det finnes også andre modeller og metoder enn de vi presenterer her, så det vi presenterer, bør ikke oppfattes som de eneste aktuelle metodene og modellene.  Vi omtaler metoder og modeller som bygger på ulike prinsipper.

# data[].attributes.body
https://www.udir.no/lk20/overordnet-del/3.-prinsipper-for-skolens-praksis/3.5-profesjonsfellesskap-og-skoleutvikling/

https://vimeo.com/125557086

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skolen som samfunnsinstitusjon er forpliktet til å bygge på og praktisere verdiene og prinsippene for grunnopplæringen. Skoleeiere, skoleledere og lærere har ut fra sine ulike roller et felles ansvar for å legge til rette for god utvikling i skolen. De må sammen sørge for at skolens praksis er i samsvar med hele læreplanverket. Godt og systematisk samarbeid mellom barnehage og skole, de ulike nivåene i opplæringsløpet, og mellom skole og hjem bidrar til å lette overgangen mellom trinnene.

En lærer er en rollemodell som skal skape trygghet, og veilede elevene i deres ferd gjennom opplæringen. Læreren er avgjørende for et læringsmiljø som motiverer og bidrar til at elevene lærer og utvikler seg. Det krever at læreren viser omsorg for den enkelte elev. Det innebærer også å hjelpe elever som tar uheldige valg, ikke føler seg inkludert, eller som strever med å lære det som er ønsket og forventet. Ved å arbeide for samhold og tilhørighet blant elevene skal læreren bidra til å utvikle en kultur for læring og gi elevene faglig og emosjonell støtte.

Lærerprofesjonen bygger sin profesjonsutøvelse på felles verdier og et felles forsknings- og erfaringsbasert kunnskapsgrunnlag. Profesjonen og den enkelte lærer forvalter et ansvar for å utøve skjønn i komplekse spørsmål. Lærere og ledere utvikler faglig, pedagogisk, didaktisk og fagdidaktisk dømmekraft i dialog og samhandling med kolleger. Utøvelse og utvikling av det profesjonelle skjønnet skjer både individuelt og sammen med andre. Faglig dømmekraft forutsetter også jevnlig oppdatering. Lærerprofesjonen må derfor vurdere sin pedagogiske praksis for å møte enkeltelever og elevgrupper best mulig.

Kompliserte pedagogiske spørsmål har sjelden sikre svar. De ansatte i skolen må derfor ha aksept og rom for å bruke sin vurderingsevne i yrkesutøvelsen. Lærere må tenke nøye over hva, hvordan og hvorfor elevene lærer, og hvordan de best mulig kan lede og støtte elevenes læring, utvikling og danning. Lærere som i fellesskap reflekterer over og vurderer planlegging og gjennomføring av undervisningen, utvikler en rikere forståelse av god pedagogisk praksis. Dette må gjøres med utgangspunkt i både profesjonens kunnskapsgrunnlag og grunnopplæringens verdigrunnlag.

Det profesjonelle samarbeidet ved skolene forutsetter god ledelse. God skoleledelse forutsetter igjen ledelsesfaglig legitimitet og god forståelse av pedagogiske og andre utfordringer lærerne og andre ansatte står overfor. God ledelse prioriterer utvikling av samarbeid og relasjoner for å bygge tillit i organisasjonen. Skolens ledelse skal gi retning for og tilrettelegge for elevenes og lærernes læring og utvikling. Skoleledelsen skal lede det pedagogiske og faglige samarbeidet mellom lærerne og bidra til å utvikle et stabilt og positivt miljø der alle har lyst til å yte sitt beste. Det er skoleledelsens oppgave å lede slik at alle får brukt sine sterke sider, opplever mestring og utvikler seg.

God skoleutvikling krever rom for å stille spørsmål og lete etter svar og et profesjonsfellesskap som er opptatt av hvordan skolens praksis bidrar til elevenes læring og utvikling. Alle ansatte i skolen må ta aktivt del i det profesjonelle læringsfellesskapet for å videreutvikle skolen. Det innebærer at fellesskapet reflekterer over verdivalg og utviklingsbehov, og bruker forskning, erfaringsbasert kunnskap og etiske vurderinger som grunnlag for målrettede tiltak. Velutviklede strukturer for samarbeid, støtte og veiledning mellom kolleger og på tvers av skoler fremmer en delings- og læringskultur.

Det er gjennom det daglige møtet mellom elever og lærere at skolens brede formål blir realisert. Lærere vil i konkrete opplæringssituasjoner oppleve spenninger mellom ulike formål og verdier. De må hele tiden gjøre krevende avveininger mellom hensynet til den enkelte elev og hensynet til fellesskapet, mellom å støtte og stille krav, mellom skolehverdagen her og nå og arbeidet med å forberede for framtiden. Alle elever er ulike, og hva som er elevens beste, er et kjernespørsmål i all opplæring. Dette spørsmålet må besvares på nytt hver dag av alle som jobber i skolen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolen som samfunnsinstitusjon er forpliktet til å bygge på og praktisere verdiene og prinsippene for grunnopplæringen. Skoleeiere, skoleledere og lærere har ut fra sine ulike roller et felles ansvar for å legge til rette for god utvikling i skolen. De må sammen sørge for at skolens praksis er i samsvar med hele læreplanverket.

# data[].attributes.headline
Uke 43 Trinnet svarer ut spørsmålene under

# data[].attributes.subject
Uke 43 Trinnet svarer ut spørsmålene under

# data[].attributes.body
1)      Hva legger vi i ordet innsteg:
* Hva tenker teamet ligger i at undervisningen skal ha lavt innsteg?

2)      Diskuter på team og sett ned noen punkter:
* Hva er vi ute etter når vi sier at vi vil se tegn på ferdigheter og læring fremfor aktiviteter og kunnskaper?

# data[].attributes.body
Uke 47 Evaluering av perioden av perioden

1)      Se på 5E modellen. Hva har dere øvd på i denne perioden?

2)      Hva har dere og barna opplevd som annerledes i denne perioden?

# data[].attributes.body
Strategier og tiltak avgjørende for at endring skal skje.
Vi skal ha forskningsbasert praksis. Ikke efaringsbasert.
Man må være åpen og ikke låse seg for tidlig. Flere strategier som kan hjelpe eleven.
Ofte enkle endringer som må gjøres. Læreren må gjøre endringer. Endre kulturen rundt. Læreren som står i problemet skal velge strategier- etter råd og diskusjoner.
Finne ut av opprettholdene faktorer.
Relasjoner viktig.

# data[].attributes.headline
1. trinn -  4.1 Formulering av problemstillinger

# data[].attributes.subject
1. trinn -  4.1 Formulering av problemstillinger

# data[].attributes.body
En utforming eller problem som en eller flere lærere vil gjøre noe med.

-Modellen er situasjonsorientert-skal brukes direkte i lærerens praksis

-Man burde starte med en problemstilling man sannsynligvis vil lykkes med og som ikke er for omfattende (forbedre læringsutbytte, utvikle læringsmiljøet, redusere atferdsproblemer)
- ha tydelige mål som er enkle å forstå. Konkrete mål som kan måles.

-krav: løsningen på utfordringen er ikke kjent (åpen) - viktig for å kunne legge merke til flere mulige forklaringer/løsninger og være åpen for nye perspektiver

-Problemstillingen må være tydelig og konkret. En utfordring av gangen. Kan formuleres som spørsmål eller beskrivende utsagn
- viktig med etterarbeid. Reflektere og stille spørsmål.

# data[].attributes.headline
Hvilke erfaringer har dere gjort i perioden 34-39?

# data[].attributes.subject
Hvilke erfaringer har dere gjort i perioden 34-39?

# data[].attributes.body
1. Samarbeid?
2. Hkeem?
3. Elevmedvirkning?
4. Metodikk: Nysgjerrigper?

# data[].attributes.body
1. Hvordan organiserer vi opplæringen for å fremme fellesskap blant elevene både faglig og sosialt?
2. Hvordan aktiviserer vi alle elevene slik at de føler mestring og tilhørighet?
3. Hvordan kan vi velge innhold i fagene som fremmer sosial og faglig læring?
4. Hvilke arbeidsmåter kan fremme sosial læring og fellesskap?
5. Hvordan kan vi støtte sosial læring og utvikling når det oppstår konflikter og utfordringer i samarbeid?

# data[].attributes.body
https://www.udir.no/laring-og-trivsel/skolemiljo/sosial-laring-gjennom-arbeid-med-fag/#a153827

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skolen skal støtte og bidra til elevenes sosiale læring og utvikling gjennom arbeid med fagene og i skolehverdagen for øvrig. Overordnet del 2.1

Hvordan kan opplæring i fag bidra til sosial læring og utvikling?

Sosial læring skjer gjennom å erfare og øve seg i fellesskap med andre. Mye av den sosiale læringen på skolen foregår gjennom samhandling om faglig innhold og i læringsaktiviteter. Når dere planlegger opplæring i fag, må dere være bevisste på hvordan opplæringen skal bidra til sosial læring og til at elevene utvikler faglige og sosiale fellesskap. Dette kan dere gjøre ved å ta didaktiske valg med utgangpunkt i følgende kategorier:

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolen skal støtte og bidra til elevenes sosiale læring og utvikling gjennom arbeid med fagene og i skolehverdagen for øvrig. Overordnet del 2.1 Sosial læring skjer gjennom å erfare og øve seg i fellesskap med andre. Mye av den sosiale læringen på skolen foregår gjennom samhandling om faglig innhold og i læringsaktiviteter.

# data[].attributes.body
1) Vi har arrangert lekegrupper med bli kjent leker, og uteskole har vært en god arena for elevene til å bli bedre kjent på tvers av klassene.

2) Hkeem er ikke blitt brukt

3) Vi jobber først og fremst med å lære elevene hvordan vi skal gå til skolen. Det har hatt fokus på vennskap og hvordan vi skal være greie med hverandre, respektere hverandre og andres egne grenser.

# data[].attributes.headline
Team 2 Vi jobber med følelser og bærekraftig utvikling denne perioden.

# data[].attributes.subject
Team 2 Vi jobber med følelser og bærekraftig utvikling denne perioden.

# data[].attributes.body
Samarbeidsleker , kast ballen, leseteater. Vi har jobbet med ulike samarbeidsleker der alle har hatt tydelige oppgaver.
2 Hkeem ikke brukt
3 Jobbet mye med klasseregler og hvordan være en god skolevenn. Vi har satt ord på for elevene når de har vært med på å bestemme ulike ting i klassen.
4. Vi har ikke brukt den metodikken i denne perioden.

# data[].attributes.body
1. Samarbeid: Læringspartner, samarbeidslekers, teater og dramatisering av eventyr, kast ballen, bygge trehytter på uteskoledagen.
2. Hkeem: i musikk og grunnleggende skriving. Øve på setninger og sangtekst.
3. Elevmedmedvirkning: Jobbet med klasseregler, noen ganger velge egen læringspartner/turvenn. Nysgjerrigper, søke/lage egne næringskjeder på naturen/internett.
4. Metodikk: Nysgjerrigper, hestesko/kasteball.

# data[].attributes.body
samarbeidsøvelse, leker, spille to-to sammen, mattespill, tåle å tape, brettspill og memory.
Vi har jo jobbet med tema meg selv, og bli kjent med hverandre, så på hverandres arbeid, fokus på felleskap og vennskap.
samarbeid i gymtimene og lagd gymregler også.
Elevene har vært med på lage klasseregler.
Vi bruker nysgjerrigper i naturfag.

# data[].attributes.body
1. Hvordan vil dere legge opp arbeidet rundt temaet "selvkontroll"? Hvordan vil dere inkludere dette i fagene?
2. Hvordan vil dere arbeide med Trygve Lie/FN?
3. Hvordan vil dere sikre elevmedvirkning i denne perioden?
4. Storyline?

# data[].attributes.body
1. Samarbeid: Vi har brukt masse tid på læringsvenn og bygget opp klassemiljøet gjennom samarbeidsoppgaver, leker og øvelser i starten av året. Vi har også vært på leirskole, der lærte vi masse om samarbeid. Blimed dansen har vi også jobbet med og hvordan mangfoldet er inkludert. Samarbeid har også vært tema i gym, samfunnsfag og på uteskoledagen. På uteskoledagen har vi jobbet med å spille brettspill. Her blir samarbeid testa.

2. Hkeem? Vi har ikke fått mulighet til å bruke tid på Hkeem.

3. Elevmedvirkning? Vi har øvd på samarbeid gjennom å lage trinnregler med elevene. Vi har satt av en del tid til elevrådet nå i starten også har vi hatt fokus på skolepatruljen. Elevene får være med å bestemme og bevisst jobbet med samarbeid i klasserommet og på trinnet.

4. Metodikk: Nysgjerrigper? Vi har brukt det i naturfag.

# data[].attributes.body
1. Vi har hatt noen veldig gode samarbeidsoppgaver på uteskolen i alle ukene siden vi startet.
I kroppsøving har de fleste oppgavene vært samarbeidsoppgaver.
I arbeid i klasserommene har elevene samarbeidet i matte og norsk og andre fag.

2. Vi har ikke jobbet med tekster fra Hkeem men ser at vi kan bruke det i f.eks i musikk og i tekstoppgaver både i norsk og engelsk.

3. Elevene har vært med på stemming i f.b TL, elevråd, regler og innspill til både felles og klasseregler. Det er medvirkning på metoder i klasserommene, hvordan de vil fremføre noe, hvilket land de vil presentere, f.eks.

4. Nysgjerrigpermetoden har vi brukt mest i naturfag, to omganger med forsøk der elevene utforsket mye på egenhånd.

# data[].attributes.body
Forslag: Det er fint at det er satte tema for året de støtter vi, men vi har et forslag på at rekkefølgen burde være opp til trinnet/teamet, fordi det er vanskelig å legge opp året likt for alle på tvers av hele skolen.

Selvkontroll synes vi hører bedre sammen med følelser.

Vi skal jobbe videre med demokrati og medborgerskap.
Når det gjelder FN-dagen, skal vi kjøre et opplegg den dagen.

# data[].attributes.body
I KRLE jobber vi om følelser i form av rollespill, samarbeidsleker/oppgaver og felles samtaler.

Vi jobber med fakta om Trygve Lie og hva han jobber for. Vi jobber med FN, barns rettigheter og barnekonvensjonen og FNs bærekraftmål (jobbe med noen av disse hovedmålene og delmålene)

Elevene kan velge hva sitt favoritt bærekraftmål som vi har gått gjennom. Elevene kan velge ukens øveord.

# data[].attributes.body
1) Læring gjennom lek i lekegrupper og felleslek. Uteskole er også en fin arena for dette. Det å være oppmerksom som arbeidsmetoder for å fremme samarbeid som læringspartrene

2) Oppgavene blir mer nivå-baserte og arbeid i grupper.

3) Bruk av spill med innholdet av evt. fag. Samarbeidspartnere kan også være en

4) Jobbe veldig konkret med spill for eksempel, men også temabasert som gi en mer tverrfaglig undervisning.

5) Gi gode og tydelige kriterier for samarbeidet på forhånd. Etterarbeidet og refleksjon er viktig for å hindre noen utfordringer til neste gang.

# data[].attributes.body
1. Jobbe med rollespill
En måte å jobb på: Lærer i rolle - en teaterform der du som lærer spiller en urettferdig situasjon, og stopper opp midt i situasjonen og prøver å løse konflikten.
Jobbe med selvkontroll i kroppsøving og samfunnfag og rle om å ta valg.

2. JObbe med Fn/Trygve Lie i fbm fn-dagen.

3. Snakke om felles regler, avstemming i gym-timene, velge mellom to goder

4. Vi tenker å bruke storyline fra uke 43

# data[].attributes.body
1. Elevene synger bursdagssangen på ulike språk.Snakket litt om nasjonaldagene til de ulike elevene i klassen.

2. Åpne oppgaver, mye bruk av læringspartner, vi bruker håndskrift/ digitale ferdigheter, vi bruker forskjellige  type team/oppgaver som elevene har forkunnkaper om.

3. Velge temaer som er relevant til uteskoledager.

# data[].attributes.body
Uke 45 Vurdering av læring underveis

1)
Stoppunkt – hvordan går det med det vi har sagt vi øver på? Ser vi noen spor av det vi forsøker å få til? (5E-modellen). Skriv ned eksempler.

2)
Vi øver på storyline i denne perioden. Hva er temaet for deres storylineprosjekt?
3)
a. Hvordan opplever elevene prosjektet?
b. Hvordan opplever lærerne dette?
c. Hva vil dere ta med videre til videre undervisningplanlegging?

# data[].attributes.body
Spørsmål 1)
At det er tilpasset slik at alle kan delta og alle kan bidra med noe.

Spørsmål 2)
På førstetrinn må vi ha mange aktiviter for å forstå grunnleggende begreper. Eksempel først og sist eller en gulvtallinje for å kunne vite hva som er mer og mindre og kunne plassere tallene.

# data[].attributes.body
Spørsmål 1)

Spørsmål 2)

# data[].attributes.body
Spørsmål 1)
Hva vi tror: Med lavt innsteg tenker vi på oppgaver og undervisning som ALLE elever kan ha mestring og måloppnåelse i. Spiss- eller breddekompetanse-  at man velger en form for fordypning i elevenes læring, istedenfor å ha alt på en gang.

Hva vi fant ut:
Fant ingen side eller definisjon om «innsteg».

Spørsmål 2)
Vi ønsker motivering i elevenes skolehverdag. Aktiviteter og kunnskaper er nødvendige for at ferdighetene kommer på plass. Kanskje det handler om at noen undervisningsformer er lagt opp slik at mestringsfølelse i enkelte grunnleggende ferdigheter er mer synlige for elevene selv.

Vårt svar: Man får ferdigheter og læring gjennom aktiviteter og kunnskaper. Derfor må førstnevnte være lærerens mål for elevenes måloppnåelse.

# data[].attributes.body
Uke 45 Vurdering av læring underveis

1)      Stoppunkt – hvordan går det med det vi har sagt vi øver på? Ser vi noen spor av det vi forsøker å få til?

2)      Må vi gjøre noen justeringer i opplegget?

# data[].attributes.body
Spørsmål 1
Innsteg
-undervisning tilgjengelig for alle
-elevene skaper undervisningen (læreren utenfor)
-Lite avbrudd, uten avbrytelse av lærer
-savner en definisjon av ordet
-lite lærerstyrt, mest mulig elevaktivitet og uten avbrytelser

Spørsmål 2
- Vi må bruke kunnskapen og lære for å lære
- Anvende det vi lærer i praksis, å bruke i sitt eget liv.
- Skape refleksjon
- Dybdelære

# data[].attributes.body
Spørsmål 1:
Innsteg: Steg inn. Det første steg inn i noe nytt og ukjent.
Lavt innsteg. Lett å komme seg inn, lav terskel. Skal være mulig å få til for alle. Kan ta deg både frem og opp.

Spørsmål 2:
Diskuter på team og sett ned noen punkter:
* Hva er vi ute etter når vi sier at vi vil se tegn på ferdigheter og læring fremfor aktiviteter og kunnskaper?

Svar:
Begrepene henger sammen. De kan ikke skilles fra hverandre og settes opp mot hverandre. Kan være mer nøyaktig å bruke kompetanse begrepet i stedet for ferdigheter.

# data[].attributes.body
1. Innsteg- Legge undervisningen slik at elevene kan oppnå måloppnåelse. Se etter behovet til hvert enkelt barn/ faglig ståsted og tilpasse opplegget og undervisningen slik at alle får med seg det som blir undervist og oppleve mestring.

2. Ferdighetene tilegnes gjennom teori og praksis. Vi må  anvende varierte arbeidsmåter, praktiske oppgaver som kan hjelpe elever senere og samtidig skape motivasjon til læring.

# data[].attributes.body
1)      Hva legger vi i ordet innsteg:
* Hva tenker teamet ligger i at undervisningen skal ha lavt innsteg?

Vi tenker at innsteg, handler om inngangsport for elevene. Når undervisningen har lavt innsteg så betyr det at alle elevene skal oppleve mestring og forstå innholdet i starten av undervisningen. Eksempler på det kan være åpne startoppgaver, gjenta vanskelige nøkkelord.

2)      Diskuter på team og sett ned noen punkter:
* Hva er vi ute etter når vi sier at vi vil se tegn på ferdigheter og læring fremfor aktiviteter og kunnskaper?

Vi tror at dere er ute etter at elevene skal bli engasjert, undersøke, utvide, vurdere og forklare det de lærer innenfor et tema.

Tegn på ferdigheter og læring:
- undersøke: elevene vil vite mer om tema.
- engasjere: ivrige og interesserte barn.
- utvide:
- vurdere:
- forklare:

# data[].attributes.body
1. Vurder målet. Er målsetningen konkret og målbar? Hvis ikke, omformuler.

2. Vurder innhenting av informasjon. Har metoden vært relevant for problemstillingen? Har dere gjennomført planlagt innhenting? Hva har eventuelt vært til hinder for innhenting?

3. Vurder analyse/refleksjon. Har det vært gjennomført analyse/refleksjon av innhentet informasjon? Hvordan forstod dere informasjonen? (avdekking av opprettholdende faktorer)

4. Er alle tiltakene gjennomført? Er de gjennomført kontinuerlig og på en systematisk

måte? Hvilke faktorer har vært til hinder for gjennomføring av tiltakene?

Vurdering av resultatene:

Er de utfordringene eller problemene vi undersøkte blitt

redusert?

Har det vært en positiv utvikling?

I hvilken grad er målene blitt nådd?

# data[].attributes.body
Oppgave 2
Storyline prosjektet handler om forhistoriske dyr. Vi velger tema dinosaur.

Oppgave 3
A) Vi er i starten av prosjektet. Vi har hatt en introduksjon av VØL- skjema. Vi har hatt introduksjon om naturen og klima og hvordan naturen endrer seg og hvordan dette påvirker dyr og planter.

B) Elevene var ivrig og jobbet med VØL- skjema. Vi opplevde at de var nysgjerrige og stilte spørsmål.

C) Vi vil implantere de ulike fagene slik at det blir tverrfaglig arbeid. Eleven får samarbeidet i små grupper eller to og to. Elevene fortsetter med å tilegne seg kunnskap.

# data[].attributes.body
1. Vi opplever endel engasjement når vi driver og forsker. Fler elever undrer seg og begynner å lure på ulike ting i naturen.
2. Vi hadde planlagt opplegget vårt før det ble bestemt at storyline skulle være periodens metode, vi bruker forskerføtter og leserøtter i denne perioden.
3. Elevene har blitt gode til å observere og undre seg over ting som skjer i naturen. De har begynt å ta i bruk noen naturfagsord  i språket sitt.
Lærerne liker dette prosjektet. Man får gått i dybden på tema og satt fagbegreper i system. Skapt undring blant elevene og jobbet både praktisk og teoretisk.
Vi vil fortsette og bruke god tid på temaer, dybdelæring.

# data[].attributes.body
1. Vi jobbet med tema følelser og har hatt fokus på begrepet- selvkontroll i undervisningssituasjoner, eks. gjennom klasseregler/overganger og respekt for medelever. Selvkontroll er et tema som kan jobbes med hele året. I tillegg har vi hatt rollespill hvor læreren og elever skaper/ modellerer en uheldig situasjon og løser en konflikt.

2. Vi skal ha opplegg om FN- dagen og gå gjennom hva FN jobber for,  barnerettigheter samt tegne og bli kjent med flagg fra ulike land.
3. Vi prøver å strekke oss og lage mest mulige åpne og rike oppgaver, tegne flagg fra ulike land, presentere seg selv og hjemlandet, sammenlikne land og  demokrati.

# data[].attributes.body
1. vi ønsket å se på hvordan vi kunne engasjere elevene. Vi opplever at eleven er engasjerte når de får samarbeid med læringspartner. Har rollespill sammen med klassen. Vi har brukt humor og ledd av oss selv da vi jobbet med rim.

2. storyline
Temaet for prosjektet var reise.  Vi reiste til England.

3. A) elevene var engasjerte, de var med på hele prosessen: pakket koffert, laget pass, laget bilett, klippet ut mynter.

Øvde på gloser som de kunne bruke på reise. Fikk hilse på kongen og dronningen.

B) vi opplevde det som veldig morsomt. Alle var med og engasjert. Ledelsen var med og alle gikk inn i en rolle.

C: hva vi kan ta med videre.
Hvilke gloser lærte de. Hva snakket kongen og dronningen med barna om.
Hvor mange pund brukte de på reisen.
Lærenem geogarfi. Hvor ligger England, hvor er Norge i forhold til England.
Lære flagg til de andre landene.

# data[].attributes.body
Uke 45 Vurdering av læring underveis

1)
Stoppunkt – hvordan går det med det vi har sagt vi øver på? Ser vi noen spor av det vi forsøker å få til? (5E-modellen). Skriv ned eksempler.
- Vi prøver å vekke engasjement med startere. Vi kan bli bedre på varierte startere. Engasjementet varierer fra time til time, fag til fag, metode til metode.

2)
Vi øver på storyline i denne perioden. Hva er temaet for deres storylineprosjekt?
- Digitalt storylineprosjekt i Minecraft. Vi bygger veier og hus på egne tomter. Elevene bruker matematikk i planlegging av tomt og hus.
3)
a. Hvordan opplever elevene prosjektet?
- Engasjerende og morsomt. De opplever at det er meningsfylt og givende. Høy aktivitet.
Mye samarbeid om å bygge sammen.
b. Hvordan opplever lærerne dette?
- Vi opplever høyt engasjement hos elevene og ser flere muligheter til å utvide oppgaven.
c. Hva vil dere ta med videre til videre undervisningplanlegging?
- Vi prøver å utvide og bygge videre på prosjektet. Det er mange muligheter for videre utvikling.

# data[].attributes.body
Vi prøver på å jobbe med å se sammenhenger mellom fagene, jobbe mer tverrfaglig. Vi skal ha storyline i uke 46. studentene planlegger.

2. Studentene planlegger storyline

3. For tidlig å evaluere enda.

# data[].attributes.body
Hva er formålet med de ulike delene i temaplanen?
- hvordan forstår dere komponentene i planen og sammenhengen mellom dem?

# data[].attributes.body
Vi har fokusert mye på å undersøke, forklare og vurdere.

Elevene har nok ikke opplevd så mye annerledes denne perioden.
7. trinn har hatt studenter i tre uker.

Lilla-personlige egenskaper og sosial kompetanse vi skal øve på gjennom hele året.

Fersken- Kjerneelementer i overordnet del
Kjente lokale personlighet

Rød-Tverrfaglige styringsfag som passer sammen med lilla og fersken.

Gul-Metodikk
Ulike metoder vi skal øve på/teste ut for å utvide verktøykassen vår.

Grønn-Forslag til faste tradisjoner vi kan på Rødtvet skole som henger sammen med periodene i årsplanen.

# data[].attributes.headline
Trinn 2. Vi har i denne perioden hatt hovedfokus på å skape engasjement gjennom forskning. Vi har brukt metodikken forskerføtter og leserøtter fra naturfagssenteret.  Vi har opplevd barn som har skrevet masse ut i fra egne observasjoner. 

# data[].attributes.subject
Trinn 2. Vi har i denne perioden hatt hovedfokus på å skape engasjement gjennom forskning. Vi har brukt metodikken forskerføtter og leserøtter fra naturfagssenteret.  Vi har opplevd barn som har skrevet masse ut i fra egne observasjoner. 

# data[].attributes.body
2. Vi har øvd inn en ny måte å jobbe på. Var litt vanskelig i starten, men vi fikk det til bedre etterhvert. Vi har lært å forske.
Skal forsette å forske i en periode etter jul.

Formålet: lilla og grå fungerer som en overordnet årsplan som gir retningslinjer for hva man skal gjennom i løpet av skoleåret. Rød og gul gir retningslinjer for metodikk og styringsfag.

Vi syntes at temaene er veldig bra, men at man som team selv bør kunne velge metodikk og styringsfag til de forskjellige temaene

Ønskes det at hele skolen skal bruke samme metodikk bør det gjennomgås felles slik at alle team har en felles forståelse av metodikken.

# data[].attributes.body
1) det vi har øvd på i denne perioden:
Vi har øvd på å tenke tverrfaglig.

Dagsaktuelt: snakket kongen og dronningen i England.
Elevmedvirkning: språk de kan og hvilke land barna har hørt om.
Geografi: sett på hvor England er. Snakket om flagg.
Matematikk: sett på engelskemynter. Hvilken verdi myntene har.
Norsk: etterarbeid. skrev tekst om turen. Hva barna har opplevd. Samskriving.

2)
Det som har vært annerledes danner perioden er at vi har lekt oss til læring.

# data[].attributes.body
Hva har vi øvd på i denne perioden?
Vi har hatt fokus på å få engasjerte elever til å undersøke ulike problemstillinger, og kunne gi gode forklaringer på temaer vi har jobbet med

Hva har dere og barna opplevd som annerledes i denne perioden?
Vi har opplevd at elevene liker å konkurrere i matematikk. Elevene har deltatt i Mattelab i Campus inkrement, og blitt veldig engasjerte til å løse masse matematikkoppgaver.
Flere elever har blitt bedre til å forklare hvordan de har tenkt i matematikkfaget.

Formålet med temaplanen? Hvordan forstår vi den?
-sosiale emner: dette er grunnleggende ferdigheter som elevene må mestre for å fungere mest mulig optimalt i en sosial setting.

-demokrati og medborgerskap… : -gjøre elevene til bevisste samfunnsborgere der de kjenner til hvordan demokrati og medborgerskap fungerer i Norge og i andre deler av verden.
- folkehelse og livsmestring: fokus på å ta vare på egen psykiske og fysiske helse.

Bærekraftig utvikling: elevene må bli bevisste på hvordan man utnytter ressursene på en best mulig måte. Eks: gjenbruk, kast og bruk osv.
-De ulike personene kan brukes til å forklare de ulike temaene.

-Styringsfag: her legges hovedtyngden på temaene som skal gjennomgås.

-Metodikk: formålet her er å variere undervisningsmetoder gjennom året.

-tradisjoner og felleskap: skape en fellesskapsfølelse der hele skolen deltar eller jobber med de samme temaene.

# data[].attributes.body
Uke 47 Evaluering av perioden av perioden

1)      Se på 5E modellen. Hva har dere øvd på i denne perioden?
- Vi ønsket å engasjere og utvide (5E)

2)      Hva har dere og barna opplevd som annerledes i denne perioden?
- Prosess, samarbeid i grupper. Bygge og planlegge et samfunn. Forståelse av hvilke deler samfunnet er bygget opp av. Privat eiendom og felles eie. Følge oppskrift.
- Flytte storyline inn i en annen verden.
- Øve på areal når de bygger tomt. Snakker engelsk når de spiller Minecraft.
- Læring og ikke lek i Minecraft. Trener på andre ferdigheter.

3) Hva er formålet med de ulike delene i temaplanen?
- hvordan forstår dere komponentene i planen og sammenhengen mellom dem?

# data[].attributes.headline
Alfa og Mottak:  1)Vi har alltid prøvd å engasjere  og motivere elevene gjennom å knytte teori og praksis. Vi har jobbet med tverrfaglige temaer og øvd på nye måter å jobbe på.  2.  Vi har øvd på mye sosialkompetanse og klasseregler i denne perioden. Elevene lærer nøkkelord i hvert tema, ser på illustrasjoner, bruker morsmåls kompetanse og så får de samarbeidsoppgaver. De blir engasjerte gjennom varierte oppgaver. 3) De fargene gir retningslinjer for hva elevene skal gjøre i løpet av et skoleår. Vi ønsker at hvis hele skolen skal bruke samme metodikk, kan det gjennomgås i pust for å skape en felles forståelse. 

# data[].attributes.subject
Alfa og Mottak:  1)Vi har alltid prøvd å engasjere  og motivere elevene gjennom å knytte teori og praksis. Vi har jobbet med tverrfaglige temaer og øvd på nye måter å jobbe på.  2.  Vi har øvd på mye sosialkompetanse og klasseregler i denne perioden. Elevene lærer nøkkelord i hvert tema, ser på illustrasjoner, bruker morsmåls kompetanse og så får de samarbeidsoppgaver. De blir engasjerte gjennom varierte oppgaver. 3) De fargene gir retningslinjer for hva elevene skal gjøre i løpet av et skoleår. Vi ønsker at hvis hele skolen skal bruke samme metodikk, kan det gjennomgås i pust for å skape en felles forståelse. 

# data[].attributes.body
Vi skal øve på sosial kompetanse gjennom hele året.

# data[].attributes.body
1. Vi har øvd på å gjennomføre et tverrfaglig opplegg med en ukes varighet. Fag vi har jobbet med er naturfag, norsk, matte. Temaet har vært reisen gjennom fordøyelsessystemet.
Vi har øvd på å engasjere, utvide og undersøke. Studentene til Astrid lagde opplegget, og det skulle gjennomføres i alle klasser. Det var utfordrende å ha så mange fag på samme tid, og detaljene i planene med gruppeinndeling osv. Mye vikarer var en utfordrende ting i og med at det å gå inn i storyline krever at lederen for klassen setter seg inn i opplegget.

Klarte vi å engasjere elevene? Ja, det å lage sin egen avatar og tegneserie engasjerte elevene. Noe var for komplisert og da gir noen litt opp og mister motivasjon. Noe som gjør at noen faller av i prosjektarbeid, er at man ikke samler trådene innimellom, så blir man ikke ferdig og tiden går.
Det er viktig at vi strukturerer oppgavene litt mer, det er tryggere for elevene og gir et mål for oppgaven.
Kanskje de skulle ha mer definerte roller i gruppene sine.

2. Det er uvant å få så frie oppgaver, ny metodikk. Vi har tro på at vi kan gjøre det igjen og forbedre oss, styre det litt mer. Bruke det som engaserte, dvs fri og kreativ oppgave. Krevende å fortsette oppgavene når det er firedeling på trinnet tirsdager og onsdager. Vi opplevde det derfor som oppstykket og mye løse tråder som var vanskelig å samle til slutt. Neste gang vil vil gjennomføre et slikt opplegg bare når klassene er samlet, mandag, onsdag og fredag.

FORMÅLET - vi skal arbeide helhetlig som skole med de samme overordnede målene på hele skolen. På alle trinn, det skal synes at i jobber med det samme. Sette alt i en helhetlig sammenheng i undervisningen.

Lilla farge - sosiale ferdigheter. Dette er noe av det viktigste vi jobber med, blir det sagt på gruppa vår. Disse går igjen i alle fag og alle metoder og oppgaver vi holder på med. Ikke minst samarbeid er noe som må øves på, det er utfordrende for mange å godta uenighet og måtte gi seg, ta avgjørelser i fellesskap og la alle bli hørt.

Demokrati osv- overordnet del i lk20
Komponentene i kolonnen henger sammen med kolonnen over, Ansvar henger sammen med tilhørighet i naturen.
Navnene handler om tilhørighet, tilknytning til stedet Rødtvet og Groruddalen. Det er ikke nødvendig at alle delene skal henge sammen i alle fag, men at vi i perioden skal innom de ulike temaene på forskjellige måter.

Rød - styringsfag. De fagene som er mest naturlig å bruke med de temaene vi skal ha om. Sier oss noe om hvilke fag vi kan jobbe tverrfaglig i. Kan være andre fag også, dette er ikke satt på forhånd slik vi tolker det.

Gul - metodikk
Lære oss å jobbe på nye måter, lære oss nye metoder. Ment som veiledende og forslag. Kan alltid utvides.

Grønn - tradisjoner, noe som er felles på hele skolen for alle elevene, fra 1.-7. Disse må vi holde fast ved, og utvikle. De henger sammen med det som står i den linjen med lys farge, demokrati osv. Disse kan endre seg fra år til år, f.eks neste år er det valg i Usa, det må vi ta med når vi kommer til oktober-november.

Planen gir oss større mulighet til dybdelæring, kan være dynamisk og reflektere det som skjer i verden.

# data[].attributes.body
1) Dette er noe av det vi har jobbet med i denne perioden hvor temaene har vært dinosaur, adjektiv og verb, lage tidslinjer. Mye av det tverrfaglig.

Engasjere: Oppmuntring og motivering til temaene har vært et fokus. Vi bruker mye læringspartner, tankekart, åpne spørsmål, grubliser og idémyldringer. Elevene har vært selvdrevende.

Undersøke: På slutten av prosjektet/tema jobbet vi med ulike elementer av puslespillmetoden, både teoretisk og praktisk. Et eksempel på «i praksis», for eksempel uteskole med måling av størrelser på dinosaurene.

Forklare: Presentasjon av puslespillmetoden, stå foran klassen og gjenfortelle elevenes funn.

Utvide: VØL-skjema, venndiagram, konstruere egne setninger med adjektiv og verb de har lært. Elevene utvider sin kunnskap videre fra sine opprinnelige forkunnskaper.

Hovedfokus under vurderinger har vært underveisvurdering, og i blant egenvurdering i slutten av økter. Sluttvurdering har vært mindre brukt i denne perioden, men det er noe trinnet ønsker å bruke mer tid til i neste periode.

2) Det vi har opplevd som annerledes i denne perioden er at vi har jobbet så lenge med ett tema. Elevene har vært positivt innstilt til arbeidsmetodene og temaene. Vi har opplevd en god ro ved å jobbe i bredden, der vi ser at avkoding, leseforståelse og begrepsforståelse fester seg bedre.

FORMÅL:

Det ene går ikke uten det andre. Alt må henge sammen på grep, hånd i hånd. Det handler om å bli et raust, realt og robust menneske med god kunnskaper.

Sosiale emner: Elevene skal bli bevisste på ulike emosjoner og følelser mennesker har i hverdagen. 3. trinn har jobbet med følelser og empati og omsorg siden vi byttet om rekkefølgen. Komponentene, slik vi forstår det, bygger på moral og etikk, og at barn skal forstå respekt, selvrespekt og bli bevisste ovenfor andre medelever samt seg selv.

Styringsfag:

# data[].attributes.body
1. Hvordan skal dere jobbe med empati?
2. Hvordan skal dere jobbe med temaet menneskeverd?
3. Hvordan kan dere bruke «håndbok for unge antirasister» eller Zeshan Shakar?
4. Hvilken metode ønsker dere å prøve på?

# data[].attributes.body
1. Hvordan skal dere jobbe med empati?
VI har lyst til å jobbe med cases (bilder med fortelling og spørsmål)på stasjoner, gjerne på uteskolen, der de skal lese ulike situasjoner og ta stilling til hva som er lurt å gjøre, om hvordan andre kan føle seg. Vi har noen kort fra Redd Barna (diskusjonskort om nettvett), og så boken Mitt Valg 2. De har gode oppgaver for samtale og lek om temaet empati. (S 44)

Lage gladogram, hjem til noen hjemme, f. eks mamma eller pappa. Overføre det til å skrive om en klassekammerat.

2. Hvordan skal dere jobbe med temaet menneskeverd?
lage plakater der de skal jobbe med ordet menneskeverd. Hva betyr ordet? Hvordan kommer det til uttrykk i ulike situasjoner? Elevene forsker.

3. Hvordan kan dere bruke «håndbok for unge antirasister» eller Zeshan Shakar?

4. Hvilken metode vil vi jobbe med?
Prosjektarbeidsmetoden.
Vi vil prøve å lage podcast.
Stasjoner på uteskole.

# data[].attributes.body
Alfa og Mottak:
1) Bruke film, barnebøker og å gjøre elevene kjent med tema empati, jobbe med storyline

# data[].attributes.body
1. Hvordan skal dere jobbe med empati? (og omsorg)
- Forståelse for begrepet. Videreføre fra språkuken. Rollespill, øve på å sette seg inn i andres følelser. Diskutere caser.

2. Hvordan skal dere jobbe med temaet menneskeverd?
- Menneskeverd i ulike religioner. Kristendom før jul. Nestekjærlighet.
Diskusjoner og problemstillinger.

3. Hvordan kan dere bruke «håndbok for unge antirasister» eller Zeshan Shakar?
- Kebabnorsk - se på og analysere språket. Lage ordbok for kebabnorsk.
- Portrett av elevene - spille inn lyd. Og skrive. Lage tegning og skrive om seg selv - henge opp. Legge til "Jeg har en drøm om.. (eller på engelsk)".

4. Hvilken metode ønsker dere å prøve på?
Vi vil fortsette med storyline innen noen fag. Men vil prøve oss litt på prosjektarbeid i f.eks KRLE/norsk - tverrfaglig.

# data[].attributes.body
1. Vi bruker læringspartner eller sitter tre og tre på bordene. Fokus på samarbeid både inne og ute.
2. Vi har ikke hatt tid til å bruke Hkeem.
3. Elevene har samarbeidet om klasseregler, være med å bestemme læringsmetoder.
4. Vi har brukt nysgjerrigper-metoden.

# data[].attributes.body
1. Hvordan skal dere jobbe med empati?

2. Hvordan skal dere jobbe med temaet menneskeverd?

3. Hvordan kan dere bruke «håndboken for unge antirasister» eller Zeshan Shakar?

4. Hvilken metode ønsker dere å prøve på?

# data[].attributes.body
(Beskrive i størst mulig grad det vi har lært/erfaringer vi kan bygge videre på, heller enn det vi har gjort)

1)      Hva har dere prøvd å få til? Hva har dere øvd på i denne perioden? Hvordan har det gått?

2)      Hva har dere og barna opplevd som annerledes i denne perioden?

# data[].attributes.body
(Hvordan kan vi forene planlegging med innsikt for plangruppa?)

Spørsmål og planlegging sees i sammenheng med temaplan (dokumenter ansatte - fagfornyelsen)

1. Hva er det vi ønsker å få til i den nye perioden?

2. Hvilke(n) FIKS-metode ønsker dere å utforske i denne perioden? Kort begrunnelse.

3. Styringsfag? Hvilke fag tenker dere det er hensiktsmessig å involvere i denne perioden?

4. Hvordan kan dere bruke de sosiale emnene ut fra hva dere vet om elevgruppa der de er nå?

# data[].attributes.body
Gjennomføringen av valgte strategier er det vanskeligste med gjennomføringen i pedagogisk analyse.
Det krever at alle lærerne følger og håndhever det man blir enige om. Alle må forpliktes til å følge tiltakene og strategiene.

Må gjennomføres systematisk.

Utfordring: Håndheves reglene likt ovenfor alle elever?

# data[].attributes.body
4.1 Formulering av problemstilling:

-En utforming eller problem som en eller flere lærere vil gjøre noe med.

-Modellen er situasjonsorientert-skal brukes direkte i lærerens praksis

-Man burde starte med en problemstilling man sannsynligvis vil lykkes med og som ikke er for omfattende (forbedre læringsutbytte, utvikle læringsmiljøet, redusere atferdsproblemer)

-krav: løsningen på utfordringen er ikke kjent (åpen) - viktig for å kunne legge merke til flere mulige forklaringer/løsninger og være åpen for nye perspektiver

-Problemstillingen må være tydelig og konkret. En utfordring av gangen. Kan formuleres som spørsmål eller beskrivende utsagn.

# data[].attributes.body
1. Vi har snakket om mynter, om verdien av de ulike norske myntene. Vi fant ut at elevene trengte mer tid til å forstå og ikke bli forvirret med andre myntenheter. Vi har bestemt oss for å leke oss til å lære, som med foreks: butikklek.
2. Elevmedvirkning har vært viktig for oss gjennom denne perioden. Elevene skulle selv få velge ulike aktiviteter.

# data[].attributes.headline
Trinn 2. 1. Vi har jobbet med ulike religioner og sett på likheter. Vi har jobbet mye med begrepet tro. Vi har trent på enkle samarbeidsøvelser inne og på uteskole. Enkle metoder fra Sjo. 

# data[].attributes.subject
Trinn 2. 1. Vi har jobbet med ulike religioner og sett på likheter. Vi har jobbet mye med begrepet tro. Vi har trent på enkle samarbeidsøvelser inne og på uteskole. Enkle metoder fra Sjo. 

# data[].attributes.body
Vi har jobbet med ulike skriveaktiviteter fra Fus-prosjektet.

2.Elevene har i stor grad fått bidratt med kunnskap og erfaringer fra sin egen tro, og stilt spørsmål til hverandre.

# data[].attributes.body
1. Vi har prøvd et prinsipp om produktorientering i kunst og håndverk. Det førte fram til en utstilling av ulike hus som elevene selv konstruerte, men også ut fra noe som ble styrt felles. Både lærere og elever styrte dette arbeidet, men de fikk ulike oppdragskort og beskrivelse. Ut fra dette måtte hver gruppe av elever bli enige om hvordan de skulle løse oppgaven.

2. Dette arbeide klarte vi ikke å utføre i henhold til tidsfristen som var satt. Noen grupper jobbet mer selvstendig og raskere enn andre, noe som gjorde at prosjektet tok et par uker lengre tid.
Det som har vært litt annerledes er at elevmedvirkningen har vært større, noe som har vært positivt for noen og mindre positivt for andre elever.

# data[].attributes.body
1. Hva vi har jobbet med
- Storyline
- Tverrfaglig prosjekt
- Empati og omsorg: alle skal med, inkludering
- Menneskeverd: alle er like mye verdt, alle skal bli hørt

2. Minecraft - finne en god balanse mellom spillet og det relaterte aktiviteter utenfor spillet.
Dybdelæring - stått litt lenger i fagstoffet (gutten med gullbuksene)

Beskrivelse av neste periode:
UKE 3-18
FØLELSER/ANSVAR - KRITISK TENKING/RESPEKT FOR NATUREN-ETISK BEVISSTHET- SOKRATISK SAMTALE/PBL

-UKE 6: Følelser, pubertet

-SPRÅKKAMPANJE: nettvett, caser, håndbok for unge antirasister (øve: selvkontroll)
- Sokratisk metode: kritisk tenkning
Samfunnsfag, Krle, norsk

- BÆREKRAFTIG UTVIKLING:
Gruppearbeid/samarbeid: Ta ANSVAR for å gjøre sin del.
Problembasert læring: elevene skal samarbeide om å finne en løsning på et problem. Matte, naturfag, norsk, engelsk

# data[].attributes.body
1) Vi har jobbet med tema Bolig som et tverrfaglig tema- brukte dukkehus, visualisering med bildestøtte, hadde uteskole, så ulike boformer og elvene laget presentasjoner- beskrev/ tegnet egen bolig og presenterte rommet sitt.

2) Elevstemmen har vært viktig i denne perioden. Elevene var med å velge ulike aktiviteter. Vi hadde fokus på samarbeidsøvelser, muntlige ferdigheter og regler på skolen.

# data[].attributes.body
1 og 2.  I neste periode skal vi undersøke, engasjere, utvide, forklare og vurdere. Elevene skal være delaktige i butikklek. Undersøke: myntenes verdi, hvordan en butikk er bygd opp, lager, avdelinger. Engasjere: praktisk lek, noe de kjenner til fra før, ta med ting hjemmefra til butikklek, elevene r med på forberedelsene, prise varene. Utvide: språk, ordforråd: verdier, mynter, sedler, pris, varer, bestilling, betale, veksle. Forklare: bruke begrepene til å sette ord på det de har gjort, skriveoppgave etter lek. Lage handleliste. Vurdere: Skrive logg. Muntlig samtale. Planlegge hvordan butikken skal se ut.
3. Norsk: skriving/logg. Matematikk: regne, lage priser. K og H: lage rekvisitter/butikk. NASA: bli kjent i nærmiljø,besøke butikk, hvordan spør man om noe i butikken. Miljøvennlig- ikke bruke plastposer.
4. Følelser og ansvar: ansvar for hva de kan kjøpe, hvordan de skal oppføre seg i en butikk. Samarbeidslæring, stå i kø/samhandle om finne varer, finne mynter til å betale med.

# data[].attributes.body
I mat og helse har vi jobbet mye med teamet empati.
Samarbeid, bordskikk, tenke på de andre når en forskyver seg av maten, hjelpe hverandre med å fullføre oppgavene.

Generelt jobber vi mye med at elevene skal forstå at vi alle er forskjellige med ulike behov. Ordet «urettferdig» går jevnlig igjen blant elevene. Dette snakke vi mye om og prøver å få elevene til å se at det er ulike behov og at det er rettferdig å bli behandlet som den du er. Alle kan ikke behandles likt.

# data[].attributes.body
Evaluering omsorg og empati.

Bytting av 4.delingsgrupper. Øve på å møte nye konstellasjoner, samarbeid med andre på gruppa.
Mange er flinke til å passe på de andre på gruppa som er fra samme klasse, at alle har det bra i garderobene.
Hvordan har dette gått? Vi har ikke klart å ha fokus på planlegging av denne temaperioden med empati og omsorg, men det er noe vi jobber mye med hele tiden.

2. Hva har barna opplevd som annerledes?
Vi har klart å jobbe tverrfaglig med fagene samfunnsfag og kunst og håndverk med temaet oldtidens Egypt. Dette har vært engasjerende for barna og de har fått mye mestring.
Annerledes grupper generer uro/misnøye/glede.

# data[].attributes.body
Evaluering av perioden som har vært

(Beskrive i størst mulig grad det vi har lært/erfaringer vi kan bygge videre på, heller enn det vi har gjort)

1)      Hva har dere prøvd å få til? Hva har dere øvd på i denne perioden? Hvordan har det gått?

Vi har hatt fokus på selvkontroll kombinert og bakt dette inn i fagene norsk, samfunnsfag, naturfag, matte. Vi har fokusert på forkunnskaper der elevene har fått  dele sine tanker med de andre. Da har vi jobbet med sunn/usunn mat, betydning av fysisk aktivitet, hvordan holde oss friske, nok søvn/hvile. Vi har brukt statistikk, tabeller og søylediagram.  Vi har skrevet tekster og lagd lister over sunn/usunn mat blant annet.
Elevene har vært engasjerte i timene og det er temaer som har appellert til elevenes hverdag. Vi har hatt fine diskusjoner om forbruk, og hvordan vi kan forminske forbruket vårt ved å ta enkle valg i hverdagen. Vi har hatt samarbeidsaktiviteter med god rullering av læringspartnere. Underveisvurdering har åpnet muligheten for refleksjon over egen læring. Vi har hatt lekepartnere i friminuttene over 2 uker, der vi har hatt fokus på empati og omsorg.

2)      Hva har dere og barna opplevd som annerledes i denne perioden?
Elevene har jobbet noe oftere sammen med læringspartnere enn tidligere. Vi har hatt mer refleksjoner/samtaler rundt det vi har jobbet med.
Når det gjelder lekepartnere, opplevde vi at barna synes dette var positivt fordi de fikk andre å leke med enn dem de vanligvis har som lekevenn. Generelt sett er vi positivt overrasket over hvor engasjerte og samarbeidene de var i leksituasjonen.

Når det gjelder oss voksne imellom, kan det føles litt vanskelig å planlegge ut i fra et enkelt begrep (selvkontroll) i alle fag.

# data[].attributes.body
Beskrivelse av neste periode.
Fokus på fellesskap på uteskoledagene.
Starte med fellesmøte om ansvar og følelser.

Vi sjekker ut sokratisk samtale.
Hvordan ta ansvar for seg selv frem imot at man bli større. Sette seg inn i andres situasjon.

# data[].attributes.body
Var på trinnmøte med sosiallærer og Sjur.

# data[].attributes.body
Mål:
- Vi kan samarbeide i grupper der alle tar ansvar for å gjøre sin del av oppgaven.

Metode:
- Problembasert læring - elevene skal samarbeide om å løse problemer
(Naturfag, matematikk, norsk og engelsk)
- Sokratisk metode (Samfunnsfag, KRLE og norsk).

# data[].attributes.body
Ansvar
Respekt for naturen og miljøbevissthet.
Forskerfrø.no
Nysgjerrigpermetoden

# data[].attributes.body
Tirsdag 4.7 Evaluere
Punkt 1: Vi omformulerte vårt mål.
Punkt2: Det har vært relevante metoder.
Punkt3: Det var ingenting å reflektere over. Konkrete utfordringer.
Punkt4: Ja, det er det. Vi startet med omplassering uke 16 og er fortsatt på utprøving og oppfølging.
De som har uteinspeksjon kommer for sent eller ikke møter elevene i garderoben.

Viktig å ha nok folk og oversikt over inspeksjonsplan. Vi er fortsatt i prosess når det gjelder nye oppstillingsplasser. Vikarier er ofte en hinder for gjennomføring.

Onsdag 4.8 Revidere
Vi følger saken videre.

# data[].attributes.body
Åpne og lukkede målformuleringer.

Lukket målformulering:
- Direkte styrende.
- Ferdighetsmål.
- Eksempel: Eleven skal ikke slå andre
-
- Å lære innebærer noe mer enn å reprodusere noen gitte ferdigheter og kompetanser.

Åpne målformuleringer:
- Retningsgivende.
- Holdninger.
- Eksempel: Man skal oppføre seg hyggelig mot andre.
- Lære å sette seg inn i hvordan andre har det.
- Mål kan ofte bli for åpne og generelle. Vanskelig å måle.

# data[].attributes.body
Viktig å stoppe underveis og evaluerer for å se om man er på vei til å nå målene man har satt seg.
Har ikke gjennomføringen vært god nok,  er det viktig å rette søkelyset mot de faktorene som hindret gjennomføringen.
Man må evaluere om man har fått gjennomføre tiltakene underveis.

# data[].attributes.body
Innhente informasjon av andre enn deg selv er meget viktig. Man er opptatt med egen undervisning man ser mindre enn man tror. Ser seg blind på oppgaven.
Hva kan man hente ut av situasjoner? Viktig å se forbi det som er problemet. forsterke den positive atferden. Proffe folk lager skjema.
Samtaler med barnet. få inn elevstemmen.

# data[].attributes.body
Vi har tilstrekkelig informasjon gjennom observasjon og klassesamtaler. Tiltakene er at en av de voksne går ut først med de som er ferdige. Den andre voksne venter på de som ikke er ferdige. Vi vurderer også plassering som tiltak. Utfordring som kan oppstå er at ikke de voksne som skal være ute er der på tiden og kommer opp i garderoben.

# data[].attributes.body
Åpne og lukkende målformuleringer.
Lukkede målformuleringer:
-direkte styrende, men ikke indre motivert.
Åpne målformuleringer:
Indre motivert?

# data[].attributes.headline
3. trinn - 4.3 Innhenting av informasjon

# data[].attributes.subject
3. trinn - 4.3 Innhenting av informasjon

# data[].attributes.body
Et viktig arbeidsredskap i analysefasen er dere vi kaller sammenhengssirkel, der hensikten er å komme fram til hvilke faktorer i situasjonen som utløser og opprettholder elevens eller klassens/gruppas utfordringer. Denne sammenhengssirkelen er et svært viktig arbeidsredskap som er utviklet direkte fra forskning på lærings og atferdsproblematikk i skolen.

# data[].attributes.body
Hensikten er å finne ut hvilke faktorer som fører til dårlig adferd.
Det kan dreie seg om individuelle eller kontekstuelle faktorer som spiller inn og påvirker elevens adferd.

I det kontekstuelle perspektivet kan det for eksempel være at læreren kommer for seint som opprettholder dårlig adferd.

I individperspektivet snakker man om elevens egne utfordringer som f.eks ADHD eller lignende.

Aktørperspektivet handler i større grad om elevens egne valg til handlinger.

# data[].attributes.headline
6. trinn - 4.3 Innhenting av informasjon

# data[].attributes.subject
6. trinn - 4.3 Innhenting av informasjon

# data[].attributes.body
Innhente informasjon om de situasjonene atferden foregår i. Se på de aktuelle utfordringene og omgivelsene. Se utfordringene fra flere sider. Ulike observasjonsmetoder: Observere i klasserommet, Kamera, kollegaobservasjon, spørreskjema og kartlegginger som ikke er utarbeides av lærere men av noen som har spesifikk kunnskap om området, samtaler med barna og de voksne.
Fokuser på det som fungerer bra, positiv forsterking.
Sosial kompetanse forstås ulikt fra elevperspektiv og lærerperspektiv. Elevene ser på seg selv opp mot vennene sine, og mener de fungerer godt sosialt, mens lærerne ser mer på hvordan de forholder seg til ulike voksne, og i undervisningssituasjon.
Viktig å se og lytte til elevenes egne erfaringer i skolegården og i klasserommet, overganger osv.

Bruk av caser - drøfting og aktiv deltakelse

# data[].attributes.body
Åpne og lukkede målformuleringer.

Lukket målformulering:
- Direkte styrende.
- Ferdighetsmål.
- Eksempel: Eleven skal ikke slå andre
-
- Å lære innebærer noe mer enn å reprodusere noen gitte ferdigheter og kompetanser.

Åpne målformuleringer:
- Retningsgivende.
- Holdninger.
- Eksempel: Man skal oppføre seg hyggelig mot andre.
- Lære å sette seg inn i hvordan andre har det.
- Mål kan ofte bli for åpne og generelle. Vanskelig å måle.

Elever med lav arbeidsinnsats og problematferd trenger å tilpasse sin atferd til ulike sosiale situasjoner og utfordringer i skolen. Dette må øves på, det kreves kunnskap om sosial deltagelse og egne læringsstrategier, og da vil det ikke være nødvendig med spesifikke og avgrensede målformuleringer.

Kommunikasjon og annen interaksjon utvikler holdninger, identitet og selvstendighet. For å lykkes her, må målene være retningsgivende, altså åpne målformuleringer.

Erfaringer fra målarbeid viser at det ofte blir for åpne og generelle mål. Det vil si mål som ikke er spesifikke nok med tanke på den situasjonen målet er relatert til. Generelle og åpne mål vil også lett føre til målforskyvning ved at målet for arbeidet endrer seg underveis i arbeidet. Derfor er det viktig å definere hvilke resultater vi ønsker å oppnå i arbeidet med analysemodellen.

# data[].attributes.headline
Alfa og mottak - 4.1 Formulering av problemstillinger

# data[].attributes.subject
Alfa og mottak - 4.1 Formulering av problemstillinger

# data[].attributes.body
Hva er det viktigste dere har tatt med dere fra de ulike områdene?
Felles regler og felles forståelse av reglene
At alle følger de samme reglene.
Sette av tid til å evaluere etter to uker ca.
Ta med seg det som er positivt.
Hvis noe fungerer. Ikke falle tilbake, men opprettholde det som fungerer.

Hvordan kan dette brukes i deres praksis?
Tar det opp på temamøte og minner hverandre på det.

# data[].attributes.body
Hva er det viktigste dere har tatt med dere fra de ulike områdene?

Stoppe opp, vurdere og evaluere. Er tiltakene riktige i forhold til målene.

Ikke se seg blind- kollegaveiledning? Hvordan gjennomføres dette i praksis?
Hvordan klare å ligge i forkant, ikke jobbe med å slukke branner?

Hvordan kan dette brukes i deres praksis?
Mer tid til arbeidet. Event ressurser til gjennomføring av kollegaveiledning.

# data[].attributes.body
Hva er det viktigste dere har tatt med dere fra de ulike områdene?

Hvordan kan dette brukes i deres praksis?

# data[].attributes.body
Hva er det viktigste dere har tatt med dere fra de ulike områdene?

Hvordan kan dette brukes i deres praksis?

# data[].attributes.body
Hva er det viktigste dere har tatt med dere fra de ulike områdene?
- tiltak på systemnivå, individuelle tiltak som bonus
- Mål: konkret, åpent, enkelt
- Læreren må også være åpen for endring
- Alle må være enige og ha en felles forståelse for målet som det jobbes mot
- strategiene som funker burde bli en vane. Ikke slutt med det som funker
-tiltakene må integreres i den daglige praksisen

Hvordan kan dette brukes i deres praksis?
-vi kan dele utfordringer/problemløsninger som vi ønsker å løse
-vi kan analysere, innhente kunnskap om opprettholdende faktorer, bli enige om tiltak og strategier, jobbe sammen mot et felles mål

# data[].attributes.body
Hva er det viktigste dere har tatt med dere fra de ulike områdene?

4.5. Være åpen for endring i egen praksis.
Være forskningsbasert og ikke erfaringsbasert.

4.6. Lojaliteten går på regler og håndhevelse av dem. F.eksempel regler for uteområder.

4.7.

4.8. Viktig at strategiene blir gjennomført på en systematisk måte. Videreføre de strategiene som fungerer bra.
Når strategiene ikke gir forventet resultat, må vi revidere målformuleringene, innhente mer informasjon og lage ny analyse.

Hvordan kan dette brukes i deres praksis?
Utrolig viktig å ha samtaler rundt regler og gode rutiner. Det er viktig for at vi skal klare å være lojale mot det som er bestemt, vi må vite hva som er bestemt og lurt for å forbedre praksisen.
Vi trenger å løfte frem skoleomfattende regler, lik praksis og håndhevelse på et nivå som alle kan forholde seg til.
Vi må hjelpe hverandre til å bli gode.