# data[].attributes.body
Suomessa on tehty kyselyn 'irtokarkkien ostamista'. Artikkeli vertaa miten vastaukset eroavat edellisesta vuodesta.
Kyselyyn ovat vastaneet 500 ihmistä jotka ovat 15-54-vuotiasta suomalaista. Tekstin on kirjoitettu tänään mutta emme tiedetään koska kyselyn on tapahtunut, vain että se on perustettu tuoreen kyselyn tuloksista.

# data[].attributes.body
Tanskan kuningatar Margareeta ll ilmoittaa poistavansa neljän lapsenlapsensa kuninkaaliset tittelit prinsseinä ja prinsessoina. Samalla he menettävät "hänen korkeutensa" arvonimen. Ensi vuoden alusta lähtien he ovat Monpezatin kreivejä tai kreivittäriä. He myös pitävät asemansa kruununperintäjärjestyksessä. Kuningatar Margareetalla ja hänen edesmenneellään puolisollaan on kaksi poikaa Joachim ja Frederic. Päätös poistaa tittelit koskee kuitenkin vaan nuoremman pojan Joachimin lapsia Nikolaita, Felixiä, Henrikiä ja Athenaa. Päätöstä perustellaan sillä, että se tekee heidän elämästään helpompaa ja vapaampaa. Kuningattaren lapsenlasten kerrotaan pitäneen ajatusta hyvänä. Uutinen on julkaistu 29.9.2022

# data[].attributes.body
WhatsAppissa on löydetty kaksi vakavaa tietoturva-aukkoa.
Ne aukot on löydetty vain vanhoissa sovelluksen versioissa.
Se on tämän päivän uutinen, siis se on tullut selväksi ehkä vasta tänään.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos muistuttaa, että esimerkiksi huoneiden tai käyttöveden lämpötiloja ei saa laskea liian alas. Ilmanvaihdostakaan ei kannata tinkiä.

THL suosittelee huoneen lämpötilaksi 21-22 astetta. Kuva: Antti Seppälä / Yle

Suomalaisia kannustetaan nyt säästämään energiaa sähkön riittävyyden ja hinnannousun takia.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) muistuttaa, että energiankulutusta tulee pienentää siten, ettei asukkaiden terveys tai kiinteistön kunto kärsi.

Laske huonelämpötilaa maltilla

THL suosittelee huoneen lämpötilaksi 21-22 astetta. Lämpötilan voi kuitenkin laskea suositusta alemmas, mutta sen on oltava vähintään 18 astetta. Jos huoneistossa asuu lapsia tai vanhuksia, huonelämpötilan on oltava vähintään 20 astetta.

Muissa kuin asutuissa tiloissa lämpötilan voi laskea alle 18 asteeseen. Suosituslämpötila esimerkiksi autotallille on viisi astetta ja varastolle 12 astetta. Riittävästä ilmanvaihdosta on kuitenkin huolehdittava ja sisäilman suhteellista kosteutta seurattava etenkin kovilla pakkasilla. Lämpötila ei saa laskea niin alas, että syntyy riski vesiputkien jäätymiselle.

THL:n erikoistutkija Anniina Salmela toivoo, etteivät ihmiset laskisi lämpötiloja suositusten alapuolelle ja sulkisi ilmanvaihtoa erityisesti rakennusten kunnon vuoksi.

- Jos rakennuksessa kosteus pääsee tiivistymään tietyille pinnoille ja ilma ei vaihdu, niin kyllä siellä on riski kosteusvaurioille.

Pidä ilmanvaihto päällä

Ilmanvaihdon tehtävä on poistaa epäpuhtauksia sisäilmasta ja tuoda riittävästi puhdasta ilmaa tilalle. Erityisesti märkätiloissa on oltava riittävä lämmitys ja ilmanvaihto kosteuskuorman vähentämiseksi.

Ilmanvaihtoventtiilejä ei saa sulkea tai tukkia eikä koneellista radonpoistoa kytkeä pois päältä tai sen tehoa alentaa.

- Riittämätön ilmanvaihto voi saada huoneilman tuntumaan tunkkaiselta, josta voi seurata esimerkiksi väsymystä ja päänsärkyä, Salmela sanoo.

Älä laske käyttöveden lämpötilaa liian alas

Infektioita ja jopa vakavia keuhkokuumeita aiheuttavat legionella-bakteerit pystyvät lisääntymään 20-45-asteisessa vedessä. Legionellojen torjumiseksi lämmin käyttövesi on pidettävä noin 55-60-asteisena.

Käyttöveden lämpötilan alentamisen sijasta THL suosittaa vähentämään lämpimän veden käyttöä esimerkiksi suihkuaikaa lyhentämällä.

- Myös erittäin vähäinen vedenkäyttö on riskitekijä legionellan kasvulle putkistoissa, joten kaikkien kodin vesipisteiden olisi hyvä olla säännöllisessä, mieluummin päivittäisessä käytössä, Salmela muistuttaa.

Polta vain puhdasta ja kuivaa puuta

THL muistuttaa, että puunpoltto on merkittävä pienhiukkaspäästöjen lähde. Siksi takan tai kiukaan tulipesässä on käytettävä vain puhdasta ja kuivaa puuta. Roskat ja käsitelty puu eivät kuulu tulipesään.

- Myös kynttilöiden poltto lisää sisäilman pienhiukkasmääriä, joten niillä ei kannata korvata kodin valonlähteitä. Energiaa voi säästää valitsemalla energiatehokkaita led-lamppuja, Salmela huomauttaa.

Yle mittasi erilaisten sähkölaitteiden virrankulutusta ja laski, millaisen laskun ne kerryttävät kuukaudessa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Moni tekee kotonaan nyt erilaisia energiansäästötoimia, mutta vääränlaisella säästämisellä voi olla ikäviä terveysvaikutuksia

# data[].attributes.attachment_link.description
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos muistuttaa, että esimerkiksi huoneiden tai käyttöveden lämpötiloja ei saa laskea liian alas. Ilmanvaihdostakaan ei kannata tinkiä. Suomalaisia kannustetaan nyt säästämään energiaa sähkön riittävyyden ja hinnannousun takia. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) muistuttaa, että energiankulutusta tulee pienentää siten, ettei asukkaiden terveys tai kiinteistön kunto kärsi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tietyllä alueella Suomessa ostetaan karkkia, joka ei maistu muille niin hyvin.

Suomalaisten ostokäyttäytyminen irtokarkkihyllyillä on muuttunut, Cloetta kertoo tuoreen kyselyn tuloksista. Vastauksien perusteella tarjoukset eivät enää vedä kuten ennen.

Hinta ei ole suurin vaikuttaja ostopäätökseen, vaan monille riittää pienempi määrä makeisia. Laadulla on kasvava merkitys, vastauksissa havaittiin myös. Kyselyyn vastasi 500 15-54-vuotiasta suomalaista.

Suklaan suosio kasvaa syksyllä

Suurin osa suomalaisista irtokarkkien ostajista valitsee aina pussiinsa tuttuja suosikkejaan. Vain 14 prosenttia kokeilee irtokarkkiostoksilla uutuuksia, kyselyssä selvisi.

Suomalaisten suurimmat suosikit irtokarkeissa ovat hedelmäiset tai marjaisat makeiset. Myös suklaa ja kirpeät karkit ovat pidettyjä.

Hedelmäisten ja kirpeiden karkkien sekä suklaan suosio näkyi myös Ilta-Sanomien maaliskuisessa karkkiäänestyksessä. Äänestyksessä annettiin yli 40 000 ääntä ja kärkeen nousivat Susu-palat, Ufo hedelmäsalmiakit, hedelmäiset Aakkoset ja Suklaa Crispit.

Kysyimme Cloettalta, mitkä makeiset ovat myydyimpien irtokarkkien listoilla.

Kaikkein suosituimmat irtokarkit CandyKing -tuotteissa ovat tällä hetkellä:

Tuotteet eivät juurikaan poikkea viime vuoden vastaavasta, suosituimpien irtokarkkien listasta.

Myös CandyTown:n toimitusjohtaja Tero Nurminen kertoo Ilta-Sanomille, ettei myydyimpien tuotteiden listassa ole tapahtunut suuria muutoksia. Vuodenajat vaikuttavat silti suosikkeihin.

- Syksyllä suklaa alkaa nousta suositummaksi kuin kesällä, mutta samat klassikot ovat myydyimpien listoilla vuodesta toiseen. Uutuuksista viime aikoina ovat kiinnostaneet suklaapäällysteiset popcornit.

Harva valitsee vaahtokarkin ja tiettyjä ruotsalaisia brändejä

Cloettan tuoreessa kyselytutkimuksessa selvisi myös karkkilaarien tuotteet, joita harvempi suosii.

Epätodennäköisin valinta karkkipussiin on vaahtokarkki, joka löytää tiensä ainoastaan 25 prosentin valikoimaan , makeistehdas kertoo.

Kysyimme myös muista makeisista, jotka ovat myyntilistojen häntäpäässä. Yksi niistä on pitkän historian omaava Pohjanmaan pastilli. Sillä on kuitenkin kannatusta tietyllä alueella, nimensä mukaisesti.

- Tuotetta kulutetaan korostetusti Pohjanmaalla ja kohderyhmää ovat pääosin iäkkäämmät kuluttajat.

Muut hieman vähemmän suosiota keränneet irtokarkit ovat Ruotsissa tunnetumpia brändejä, mutta suomalaisille vielä hieman vieraampia. Ne ovat Cloettan listassa Plopp Original, Plopp Chocoladboll ja Choco Dark.

Lisäksi yksi harvinaisempi valinta on Koripallo-purukumi. Cloettan mukaan purkkaa kulutetaan irtomakeisista hyvin vähän.

Candy Townin Tero Nurmisen mukaan salmiakki ei myöskään kuulu suosituimpiin irtokarkkivalintoihin. Salmiakkikarkit ovat Cloettan kyselytutkimuksen mukaan suosittuja valintoja, mutta niiden määrä yksittäisessä pussissa voi olla hyvin pieni.

- Salmiakkia valitaan pusseihin usein vain muutama, Elina Levonmaa Cloettalta kertoo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kun suomalaiset valitsevat irtokarkkeja, yksi on epätodennäköisin valinta - nämä ovat makeislaarien suosituimmat sekä "hylkiöt"

# data[].attributes.attachment_link.description
Tietyllä alueella Suomessa ostetaan karkkia, joka ei maistu muille niin hyvin. Suomalaisten ostokäyttäytyminen irtokarkkihyllyillä on muuttunut, Cloetta kertoo tuoreen kyselyn tuloksista. Vastauksien perusteella tarjoukset eivät enää vedä kuten ennen. Hinta ei ole suurin vaikuttaja ostopäätökseen, vaan monille riittää pienempi määrä makeisia. Laadulla on kasvava merkitys, vastauksissa havaittiin myös.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
WhatsApp-käyttäjien on syytä tarkistaa, että käytössä on sovelluksen uusin versio niin Android-puhelimissa kuin iPhoneissa.

Suositusta WhatsApp-pikaviestimestä on paljastunut kaksi vakavaa tietoturva-aukkoa, kertoo tietoturvayhtiö Malwarebytes. Ne koskevat sovelluksen Android- ja iOS-versioita. Myös sovelluksen WhatsApp Business -bisnesversiot ovat olleet haavoittuvia.

Aukot on paikattu WhatsAppin tuoreessa versiossa. Pienin turvallinen versionumero kaikissa sovelluksissa on 2.22.16.12 tai sitä suurempi. Sitä pienemmissä numeroissa on vähintään yksi haavoittuvuus, joka mahdollistaa puhelimen kaappaamisen.

Voit tarkistaa oman sovellusversiosi menemällä asetusvalikkoon (kolme pistettä ylhäällä oikealla), valitsemalla Asetukset > Ohje > Sovelluksen tiedot.

Sovellusten, myös WhatsAppin, pitäisi päivittyä itsekseen, mutta näin ei aina tapahdu. Jos puhelin ei ole wifi-verkossa, automaattinen päivittäminen saattaa venähtää pitkienkin aikojen päähän.

Nopein tapa päivittää sovellus Androidissa on avata Google Play -sovelluskauppa ja etsiä WhatsApp. Jos sen näkymässä lukee päivitä-teksti, klikkaa sitä. IOS:n App Storessa mene päivitykset-kohtaan ja katso, onko WhatsApp listalla.

Malwarebytesin mukaan ei tiedetä, että haavoittuvuutta olisi hyödynnetty.

Nollapäiväaukoiksi kutsuttuja havaitsemattomia ja paikkaamattomia haavoittuvuuksia käytetään usein esimerkiksi vakoiluun ja kehittyneeseen rikollisuuteen. Tällaisista haavoittuvuuksista saatetaan maksaa harmailla markkinoilla suuriakin summia. Myöhemmin haavoittuvuudet saattavat päätyä laajempaankin levitykseen rikollisissa piireissä.

Haavoittuvuudet löysi WhatsApp itse, ja ne korjattiin kaikessa hiljaisuudessa. Toinen niistä oli niin sanottu ylivuotohaavoittuvuus, joka mahdollisti puhelimen haltuunoton videopuhelun aikana. Toinen haavoittuvuus perustui kokonaislukujen alivuotoon, ja se antoi mahdollisuuden kaapata puhelin, joka ottaa parhaillaan vastaan videotiedostoa.

# data[].attributes.attachment_link.title
WhatsAppissa vakava aukko, puhelin voidaan kaapata - näin tarkistat, oletko turvassa

# data[].attributes.attachment_link.description
WhatsApp-käyttäjien on syytä tarkistaa, että käytössä on sovelluksen uusin versio niin Android-puhelimissa kuin iPhoneissa. Suositusta WhatsApp-pikaviestimestä on paljastunut kaksi vakavaa tietoturva-aukkoa, kertoo tietoturvayhtiö Malwarebytes. Ne koskevat sovelluksen Android- ja iOS-versioita. Myös sovelluksen WhatsApp Business -bisnesversiot ovat olleet haavoittuvia. Aukot on paikattu WhatsAppin tuoreessa versiossa. Pienin turvallinen versionumero kaikissa sovelluksissa on 2.22.16.12 tai sitä suurempi.

# data[].attributes.headline
20-vuotias isä matkusti ensimmäistä kertaa vaunujen ja kahden lapsensa kanssa bussilla Tampereella eilen. Kuljettaja oli huutaen sanonut heittämään “paketit” pois vaunuista, sillä hän luuli miehen yrittävän matkustaa bussilla ilmaiseksi vaunujen avulla. Länsilinjojen toimitusjohtaja pahoittelee suuresti tapahtunutta, sekä kiittää isää jakavansa tapahtuneesta ja kertoo keskustelevansa kuskin kanssa vakavasti asiasta.

# data[].attributes.subject
20-vuotias isä matkusti ensimmäistä kertaa vaunujen ja kahden lapsensa kanssa bussilla Tampereella eilen. Kuljettaja oli huutaen sanonut heittämään “paketit” pois vaunuista, sillä hän luuli miehen yrittävän matkustaa bussilla ilmaiseksi vaunujen avulla. Länsilinjojen toimitusjohtaja pahoittelee suuresti tapahtunutta, sekä kiittää isää jakavansa tapahtuneesta ja kertoo keskustelevansa kuskin kanssa vakavasti asiasta.

# data[].attributes.headline
Mikko osti yhdellä eurolla vanhan koulurakennuksen. Koulu sijaitsee Pieksenmäessä. Uutinen on uusi, joten koulun ostosta ei ole varmasti kauan aikaa. 

# data[].attributes.subject
Mikko osti yhdellä eurolla vanhan koulurakennuksen. Koulu sijaitsee Pieksenmäessä. Uutinen on uusi, joten koulun ostosta ei ole varmasti kauan aikaa. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pieksämäellä sijaitsee koulu, jonka paikallinen mies nappasi itselleen eurolla. Kaupunginjohtajan mukaan koulu myytiin kaupunginhallituksen yksimielisellä päätöksellä.

Pieksämäen Vehmaskylällä sijaitsee puurakenteinen, 388,5-neliöinen talo, jonka monet paikalliset muistavat hyvin.

70-luvulla tulipalossa tuhoutunut koulu rakennettiin uudelleen vuonna 1978. Opetuskäytössä Vehmaskylän koulu toimi heinäkuuhun 2020 asti. Koulutoimintaa Vehmaskylällä on ollut 1900-luvun alusta.

Sitten kävi, kuten monille kyläkouluille käy. Oppilasmäärä väheni, ja Pieksämäki lakkautti koulun toiminnan.

Seuraavana vuonna kaupungin työryhmä esitti, että koulu myydään.

Nyt Siistilä-nimiselle kiinteistölle rakennuksineen on löytynyt uusi ostaja. Pieksämäen kaupunki myi sen Mikko Hänniselle, joka asuu Vehmaskylällä.

Poikkeuksellisen Vehmaskylän koulun myynnistä tekee se, että kauppahinta on tasan yksi euro.

- Koulu myytiin kaupunginhallituksen yksimielisellä päätöksellä. Myyjäosapuoli huomioi, minkälaiseen käyttötarkoitukseen kohdetta kaavaillaan ja onko ostaja tunnettu, kertoo Ilta-Sanomille Pieksämäen kaupunginjohtaja Ulla Nykänen.

Nykäsen mukaan euron kauppahinta ei ole tavanomainen, mutta perusteltu se on. Koulun myynti liittyy Pieksämäen pitkäaikaiseen kiinteistöstrategiaan. Kiinteistöistä, joita kaupunki ei ydintoiminnossaan tarvitse, on siis pyritty pääsemään eroon.

- Meillä tämä oli ensimmäinen tähän hintaan tehty kauppa. Haja-asutusalueella oleva tyhjä koulukiinteistö, jossa on ylläpitorasitetta, ei varmastikaan ole kovin houkutteleva. Korkeita tarjouksia ei voinut odottaa.

Odotettavissa on, että vanhan koulurakennuksen ylläpito maksaa tulevaisuudessa enemmän, sillä energian hinta on noussut. Aiemmin koulun ylläpitokulut olivat vuodessa noin 10 000 euroa, Nykänen kertoo.

Yhteydenottoja ulkomaita myöten

Vehmaskylän koulun ostanut Mikko Hänninen kertoo Ilta-Sanomille, ettei hän halua vielä kommentoida kouluun liittyviä suunnitelmia, sillä asia on keskeneräinen.

- Kaupunginhallitus on tehnyt myynnistä myönteisen päätöksen, mutta kauppakirjoja ei ole vielä allekirjoitettu.

Se tiedetään, että koulusta kiinnostuneita oli muitakin.

Pieksämäen kaupunginvaltuutettu Sinikka Riipinen kertoo, että koulu kiinnosti myös ulkomaita myöten.

- Siitä olivat kiinnostuneita muun muassa eteläkorealaiset, jotka suunnittelivat koululle kurssitoimintaa.

Nykänen kertoo, että oli yhteyttä ulkomaiseen tahoon useaan otteeseen. Kun heidän suunnitelmansa muuttuivat, he eivät enää olleet kiinnostuneita jättämään tarjousta.

Vanhan koulun kunnostaminen maksaa

Vanhoja kouluja on valjastettu muun muassa asumiskäyttöön.

Ilta-Sanomat on kertonut aiemmin muun muassa Ilmajoella sijaitsevasta vanhasta koulusta, jonka lisärakennuksesta käytiin huutokaupassa kovaa kilpailua. Kaikkiaan tarjouksia tehtiin 138 kappaletta.

Nykyään koulun lisärakennuksen omistaa Helena Yli-Harja, ja siitä on tullut upea koti. Rakennuksen kunnostukseen hän oli varannut 150 000 euroa.

Lue lisää: Helena taisteli huutokaupassa 92-vuotiaasta talosta, jota himoitsi moni muukin - tällainen oli remonttiurakka, jossa tyhjillään ollut rakennus sai uuden elämän

Vehmaskylän koulun tulevaisuus on yhä auki, mutta on sen käyttötarkoitus mikä tahansa, tehtävää riittää sielläkin.

Pieksämäen kaupungin maankäyttöinsinööri Anssi Tarkiaisen mukaan rakennukseen on tehty vuonna 2017 kiinteistökatselmus eli kuntotarkastuksen tasoinen selvitys.

- Siinä on todettu riskirakenteita ja niihin mahdollisesti liittyviä ongelmia. Muun muassa salaojia ei ole. Rakennusteknisesti ja tekniikaltaan rakennus on kohtalaisessa kunnossa, Tarkiainen kertoo.

Korjattu juttua 28.9.2022. Koulutoimintaa Vehmaskylällä on ollut 1900-luvun alusta, ei 50-luvulta lähtien, kuten aiemmin kerroimme.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mikko osti lähes 390 neliön talon - hintaa on vaikea uskoa todeksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Pieksämäellä sijaitsee koulu, jonka paikallinen mies nappasi itselleen eurolla. Kaupunginjohtajan mukaan koulu myytiin kaupunginhallituksen yksimielisellä päätöksellä. Pieksämäen Vehmaskylällä sijaitsee puurakenteinen, 388,5-neliöinen talo, jonka monet paikalliset muistavat hyvin. 70-luvulla tulipalossa tuhoutunut koulu rakennettiin uudelleen vuonna 1978. Opetuskäytössä Vehmaskylän koulu toimi heinäkuuhun 2020 asti. Koulutoimintaa Vehmaskylällä on ollut 1900-luvun alusta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tanskan nuoremman prinssin Joachimin neljä lasta tulevat menettämään prinssin ja prinsessan arvonimet.

Tanskan hovissa on käynnissä syystalkoot.

Kuningatar Margareeta II on ilmoittanut poistavansa neljän lapsenlapsensa kuninkaalliset tittelit. Prinssi Joachimin lapset menettävät asemansa prinsseinä ja prinsessoina, minkä lisäksi he menettävät myös "hänen korkeutensa" -arvonimen. Asiasta uutisoi muun muassa People-lehti.

Ensi vuoden alusta alkaen lapsenlapset Nikolai, 23, Felix, 20, Henrik, 13, ja Athena, 10, tunnetaan hänen ylhäisyytenään Monpezatin kreiveinä tai kreivittärinä. He säilyttävät kuitenkin paikkansa kruununperimysjärjestyksessä.

Tanskan kuningashuone perustelee ratkaisua sillä, että se tekee perijöiden elämästä vapaampaa.

- Hänen majesteettinsa kuningatar haluaa luoda puitteet sille, että neljä lapsenlasta voivat muokata omaa elämäänsä paljon laajemmin ilman, että niitä rajoittavat erityiset näkökohdat ja velvollisuudet, joita kuuluminen Tanskan kuningashuoneeseen instituutiona edellyttää, palatsi toteaa tiedotteessaan.

Kuningatar Margareeta II on hallinnut Tanskaa tasan 50 vuotta. Hänellä ja hänen vuonna 2018 kuolleella puolisollaan Henrikillä on kaksi poikaa, Joachim ja Frederik.

Päätös poistaa kuninkaalliset tittelit koskee kuitenkin vain nuoremman prinssi Joachimin lapsia.

Lue lisää: Tanskan kuningatar Margareetalla todettu korona - osallistui Elisabetin hautajaisiin vain päivää aiemmin

Heistä kaksi vanhempaa, Nikolai ja Felix, on Joachimin ensimmäisestä avioliitosta Fredriksborgin kreivittären Alexandran kanssa. Joachim meni uudelleen naimisiin prinsessa Marien kanssa vuonna 2008. He saivat myöhemmin Henrikin ja Athenan.

Kruununprinssi Frederikin ja hänen vaimonsa kruununprinsessa Maryn neljä lasta, Christian, 16, Isabella, 15, ja 11-vuotiaat kaksoset Vincent ja Josephine, saavat toistaiseksi pitää kuninkaalliset prinssin ja prinsessan arvonimensä.

Moiset hovin karsintaviikot eivät ole mitenkään tavaton ilmiö. Samoin on menetelty viime vuosina myös Ruotsissa.

Kuningas Kaarle XIV Kustaa ilmoitti syksyllä 2019, etteivät prinsessa Madeleinen ja Chris O'Neillin sekä prinssi Carl Philipin ja prinsessa Sofian lapset enää ole hovin virallisia jäseniä. Myös Tanskan hovi vetoaa tiedotteessaan tähän menettelyyn.

Kuninkaan lasten kerrottiin pitäneen päätöstä hyvänä. Perusteet olivat samat kuin Tanskan hovin tiedotteessa: lapsenlapset saavat nyt enemmän yksityisyyttä ja päätösvaltaa omaan elämäänsä.

Lue lisää: Britanniassa käynnissä kuninkaallinen kiista: miten käy Harryn ja Meghanin lasten arvonimien?

Oma tittelihässäkkänsä on käynnissä myös Britanniassa.

Kuningas Charles III ei ole vielä nimittänyt poikansa prinssi Harryn ja tämän puolison herttuatar Meghanin jälkikasvua Archieta, 3, ja Lilibetiä , 1, prinssiksi ja prinsessaksi. Harry ja Meghan eivät enää kuulu viralliseen hoviin, mutta protokollan mukaan maan monarkin lapsenlapsilla on oikeus mainittuihin titteleihin.

Lue lisää: Tanskassa raivostuttiin - kruununprinsessa Marya ei kutsuttu Elisabetin hautajaisiin nolon virheen takia

Juttua muokattu 29.9.2022 kello 12:50: täsmennetty jutun alusta, että Margareeta on poistanut lapsenlapsiensa kuninkaalliset, ei aateliset tittelit.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuningatar Margareetalta ennennäkemätön päätös - poisti lapsenlapsiltaan kuninkaalliset tittelit

# data[].attributes.attachment_link.description
Tanskan nuoremman prinssin Joachimin neljä lasta tulevat menettämään prinssin ja prinsessan arvonimet. Tanskan hovissa on käynnissä syystalkoot. Kuningatar Margareeta II on ilmoittanut poistavansa neljän lapsenlapsensa kuninkaalliset tittelit. Prinssi Joachimin lapset menettävät asemansa prinsseinä ja prinsessoina, minkä lisäksi he menettävät myös "hänen korkeutensa" -arvonimen. Asiasta uutisoi muun muassa People-lehti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Länsilinjoilla asiasta tullut palaute on otettu vakavasti. Yhtiö pyytää tapahtunutta anteeksi sosiaalisen median julkaisussa.

Länsilinjat liikennöi lukuisia Nysse-linjoja Pirkanmaalla. Kuva varikolta on vuodelta 2020. Kuva: Miikka Varila / Yle

Bussiyhtiö Länsilinjat on esittänyt julkisen pahoittelun isälle, joka kertoo kokeneensa epäasiallista käytöstä yhtiön bussissa Tampereen seudulla.

Lastenvaunujen ja kahden kuukauden ikäisen vauvansa kanssa liikkeellä ollut 20-vuotias isä kertoo Facebookissa, että bussin kuljettaja oli epäillyt isää siitä, että vaunuissa ei ole lasta. Kuljettaja oli huutaen vaatinut heittämään "paketit" pois vaunuista. Nuoren isän kokemuksista kertoi ensin Iltalehti (siirryt toiseen palveluun) .

Länsilinjojen toimitusjohtaja Terhi Penttilä kertoo, että on lukenut isän päivityksen ja saanut tiedon siitä, että samasta asiasta on tullut palautetta suoraan yhtiölle.

- Halusin, että yhtiönä pyydämme anteeksi sitä, mitä siellä on jouduttu kokemaan. Pahoittelut ja anteeksipyyntö on ensimmäinen, mitä voimme tehdä, Penttilä sanoo.

Länsilinjat julkaisi anteeksipyynnön tiistai-iltana omalla Facebook-sivullaan (siirryt toiseen palveluun) .

Penttilän mukaan asia otetaan yhtiössä vakavasti. Kuljettajaa tullaan kuulemaan ja hänen kanssaan keskustellaan asiasta.

- Meillä on lähtökohtana, että yritämme välttää kollektiivista palautetta, että "nyt kaikkien kuljettajien täytyy kiinnittää huomiota tähän asiaan". Uskomme, että kun asioihin tartutaan henkilökohtaisesti, asiat menevät perille.

Penttilä arvostaa yhtiölle tulevaa palautetta.

- On todella hienoa saada palautetta, oli sitten kyse tällaisista ikävistä asioista tai joskus mukavammistakin tapauksista. Oman työpöydän takaa ei ole näkymää sinne asiakaspalveluun ja siksi nämä ovat meille todella tärkeitä asioita. Ne antavat myös syyn ja aiheen käydä keskustelua työntekijöiden kanssa laajemminkin.
Onko sinulla uutisvinkki tai kuvasitko uutistilanteen? Lähetä vinkki osoitteeseen tampere@yle.fi. Voit keskustella aiheesta torstaihin 29.9. kello 23 saakka.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bussinkuljettaja vaati nuorta isää todistamaan, että vaunuissa on vauva - liikennöitsijä pyytää nyt anteeksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Länsilinjoilla asiasta tullut palaute on otettu vakavasti. Yhtiö pyytää tapahtunutta anteeksi sosiaalisen median julkaisussa. Bussiyhtiö Länsilinjat on esittänyt julkisen pahoittelun isälle, joka kertoo kokeneensa epäasiallista käytöstä yhtiön bussissa Tampereen seudulla. Lastenvaunujen ja kahden kuukauden ikäisen vauvansa kanssa liikkeellä ollut 20-vuotias isä kertoo Facebookissa, että bussin kuljettaja oli epäillyt isää siitä, että vaunuissa ei ole lasta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pohjanlahden rannikolla on tehty runsaita hyttyshavaintoja tänä syksynä.

Osasyynä hyttysten virkoamiseen on myös se, että meri lämmittää vielä rannikolla. Kuva: Jari Kovalainen / Yle

Lämmin syksy on saanut hyttyset paikoin laajastikin liikkeelle. Pohjanlahden rannikolla on tehty runsaita hyttyshavaintoja.

Päivälämpötilat ovat yltäneet selvästi yli 10 asteen osassa Suomea, mikä on herättänyt osan hyttysistä.

Osasyynä virkoamiseen on myös se, että meri lämmittää vielä rannikolla.

Silti mitään poikkeuksellista havainnossa ei ole, kertoo Kainuun ely-keskuksen hyönteistutkija ja vieraslajikoordinaattori Reima Leinonen.

- Liikkeellä on nyt aikuistalvehtijoita eli kirsi-, horkka- ja lintuhyttysiä. Niiden kuuluukin olla lennossa lämpimän syyspäivän sattuessa. Sitten ne painuvat talvehtimaan ja heräävät taas keväällä. Elleivät pikkulinnut ole napsineet niitä puiden raoista suuhunsa.

Hyönteistutkijalla ei ole laskennallisia mittareita, joilla arvioida, onko hyttysiä nyt normaalia enemmän.

- Tarkkoja laskelmia, paljonko niitä edes pitäisi olla, ei ole olemassa, Leinonen huomauttaa.

Osa ihmisistä voi myös sekoittaa hyttyset muihin kaksisiipisiin.

- Liikkeellä on runsaasti edelleen myös surviaissääskiä ja monia muita kaksisiipisiä, myös polttiaisia.

Ensi kesän hyttyskesä vielä arvoitus

Kuitenkin yhä lämpenevät syksyt pistävät hyttysetkin liikkumaan yhä myöhemmin, arvioi hyttystutkija.

- Kostea ja kohtuullisen lämmin kesä tarjoavat otolliset olosuhteet, jolloin hyttyset lentävät pidempään. Se voi olla aikuistalvehtiville riskikin, jos ravintoa ei riitä tarpeeksi. Silloin talven yli selviäminen voi olla vaikeaa. Myös päivän pituus on niiden elämänrytmiä rytmittävä tekijä, ei vain lämmin sää, sanoo Leinonen.

Mitä rauhallisemmin pystyt olemaan, sitä huonommin ne sinut löytävät

Hyönteistutkija Reima Leinonen

Kesähyttyset ovat munineet jo kevätkesästä tai keskikesällä. Niiden selviämiselle ratkaisevaa on kevätkesän kosteus, eli se, paljonko vettä riittää kosteissa painanteissa.

- Jos ne pystyvät olemaan veden alla kesäisessä lämpötilassa kolme viikkoa, silloin ensi kesänä on hyttysiä runsaasti. Mutta jos lammikot kuivaavat, on hyttysiä vähemmän.

Ei takuuvarmasti lisäaikaa lämpimästä

Silti ilmastomuutos ja säiden lämpeneminen ei välttämättä auta hyönteisiä elämään pidempään.

- Normaalia lämpimämpi sää voi saada kasvien ja eliöiden elinkierron nopeutumaan, sanoo hyönteistutkija Reima Leinonen.

Mutta muutoksia tapahtuu toiseen suuntaankin. Se on nähty 30 vuotta seuratuissa yöperhosissa.

- Niillä toisen ja kolmannen sukupolven määrät ovat lisääntyneet todella paljon. Kesän aikana ehtii siis tulla useita sukupolvia. Lisäksi Suomen lajistorakenne muuttuu kohti keskieurooppalaista lajistorakennetta.

Hyttystutkija on vakuuttunut, että rauhallisuudella ja vaatetuksella voi pitää jonkin verran hyttysiä loitolla.

- Mitä rauhallisemmin pystyt olemaan, sitä huonommin ne sinut löytävät. Eli vähemmän riehumista, hyppimistä ja huitomista. Ne löytävät meidän hiilidioksidin, lämmön ja ihoneritteiden avulla. Ja nämähän liisääntyvät, kun hypimme ja puuskutamme, havainnollistaa Leinonen.

Suomessa elää noin 40 hyttyslajia.
Aiheesta voi keskustella torstaihin 29. syyskuuta kello 23:een asti. Lue lisää:

# data[].attributes.attachment_link.title
Syyskuu loppuu kohta, mutta hyttysiä on edelleen - tutkija: lämpenevät syksyt saavat hyttyset liikkumaan entistä myöhemmin

# data[].attributes.attachment_link.description
Pohjanlahden rannikolla on tehty runsaita hyttyshavaintoja tänä syksynä. Lämmin syksy on saanut hyttyset paikoin laajastikin liikkeelle. Pohjanlahden rannikolla on tehty runsaita hyttyshavaintoja. Päivälämpötilat ovat yltäneet selvästi yli 10 asteen osassa Suomea, mikä on herättänyt osan hyttysistä. Osasyynä virkoamiseen on myös se, että meri lämmittää vielä rannikolla.