# data[].attributes.body
Aquest documental ens aporta informació valiosa per a apropar-nos i conèixer en profunditat a Joan Fuster i la seua obra.

# data[].attributes.attachment_link.description
Joan Fuster no deixa indiferent ningú. Uns el van intentar matar. D’altres han seguit el seu pensament. Però què el fa vigent encara? Per a respondre la incògnita, aquest documental fa un viatge pels episodis més reveladors de la vida de l’escriptor combinant testimonis que el van conéixer amb la mi…

# data[].attributes.attachment_caption
La vida de l’escriptor de Sueca a la correspondència conservada a l'Arxiu Nacional

# data[].attributes.headline
La vida de Joan Fuster a través de 10 cartes

# data[].attributes.subject
La vida de Joan Fuster a través de 10 cartes

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Com va ser la carrera literaria de Joan Fuster?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Coincidint amb el centenari del naixement us proposem conèixer l'escriptor valencià a través de la seva correspondència a l'Arxiu Nacional

Joan Fuster i Ortells va néixer a Sueca el 23 de novembre de 1922: ara fa cent anys. Fill d'un professor de dibuix, va ser la nota discordant d'una família d'ascendència carlina i pagesa. Autor de més d'un centenar de llibres de temàtica i gènere ben divers, podríem definir a Fuster com un veritable intel·lectual de la Il·lustració, atrapat dins el cos d'un home de postguerra.

Tot un pintoresc Voltaire de poble.

L'èxit de la seva obra, compromesa i polemitzant, el va portar a ser el capdavanter de la literatura catalana escrita des de València durant el franquisme: Terra en la boca (1953), Nosaltres, els valencians (1962), Diccionari per a ociosos (1964). Va ser justament gràcies a aquesta projecció pública que va poder col·laborar estretament amb els seus homòlegs del Principat.

Una mostra d'aquesta activitat són les nombroses cartes que es conserven a l'Arxiu Nacional de Catalunya, provinents de fons tan diversos com els de Carles Riba, Montserrat Roig, Juan Ramón Masoliver o Joan Triadú. Aquestes cartes de caràcter personal i professional, escrites per Fuster, constitueixen, en paraules d'Antoni Furió, una biografia en brut, que ens serveixen per conèixer més de prop el context i els pensaments més immediats de l'escriptor de Sueca.

Tanmateix, Fuster va ser molt caut en conservar la seva intimitat. D'una banda, va cuidar molt bé quins aspectes de la seva vida reflectia en la seva correspondència. Aquesta discreció personal també es veu reflectida en la seva obra, on hi trobem poques referències biogràfiques. En qualsevol cas, si feia servir algun apunt personal, no l'usava com a matèria literària, sinó que l'aprofitava per abordar-ne el contingut, tal i com es pot comprovar en les seves cartes o articles.

Al mateix temps, Fuster també va ser molt meticulós en conservar la seva correspondència: en portava un registre escrupolós, les ordenava i les classificava en carpetes de dimensions desmesurades. Hem volgut homenatjar a Joan Fuster, doncs, seleccionant deu personatges amb els quals va mantenir una correspondència singular, per tal de descobrir alguns aspectes personals i professionals de l'intel·lectual de Sueca.

Coneix totes les facetes de Fuster a través de Joan Triadú, Carles Riba, Montserrat Roig i molts més!
Per saber-ne més:

Coincidint amb el centenari del naixement us proposem conèixer l'escriptor valencià a través de la seva correspondència a l'Arxiu Nacional

Joan Fuster i Ortells va néixer a Sueca el 23 de novembre de 1922: ara fa cent anys. Fill d'un professor de dibuix, va ser la nota discordant d'una família d'ascendència carlina i pagesa. Autor de més d'un centenar de llibres de temàtica i gènere ben divers, podríem definir a Fuster com un veritable intel·lectual de la Il·lustració, atrapat dins el cos d'un home de postguerra.

Tot un pintoresc Voltaire de poble.

L'èxit de la seva obra, compromesa i polemitzant, el va portar a ser el capdavanter de la literatura catalana escrita des de València durant el franquisme: Terra en la boca (1953), Nosaltres, els valencians (1962), Diccionari per a ociosos (1964). Va ser justament gràcies a aquesta projecció pública que va poder col·laborar estretament amb els seus homòlegs del Principat.

Una mostra d'aquesta activitat són les nombroses cartes que es conserven a l'Arxiu Nacional de Catalunya, provinents de fons tan diversos com els de Carles Riba, Montserrat Roig, Juan Ramón Masoliver o Joan Triadú. Aquestes cartes de caràcter personal i professional, escrites per Fuster, constitueixen, en paraules d'Antoni Furió, una biografia en brut, que ens serveixen per conèixer més de prop el context i els pensaments més immediats de l'escriptor de Sueca.

Tanmateix, Fuster va ser molt caut en conservar la seva intimitat. D'una banda, va cuidar molt bé quins aspectes de la seva vida reflectia en la seva correspondència. Aquesta discreció personal també es veu reflectida en la seva obra, on hi trobem poques referències biogràfiques. En qualsevol cas, si feia servir algun apunt personal, no l'usava com a matèria literària, sinó que l'aprofitava per abordar-ne el contingut, tal i com es pot comprovar en les seves cartes o articles.

Al mateix temps, Fuster també va ser molt meticulós en conservar la seva correspondència: en portava un registre escrupolós, les ordenava i les classificava en carpetes de dimensions desmesurades. Hem volgut homenatjar a Joan Fuster, doncs, seleccionant deu personatges amb els quals va mantenir una correspondència singular, per tal de descobrir alguns aspectes personals i professionals de l'intel·lectual de Sueca.

Coneix totes les facetes de Fuster a través de Joan Triadú, Carles Riba, Montserrat Roig i molts més!
Per saber-ne més:

# data[].attributes.attachment_link.title
Un Voltaire de poble: cent anys de Joan Fuster

# data[].attributes.attachment_link.description
Coincidint amb el centenari del naixement us proposem conèixer l'escriptor valencià a través de la seva correspondència a l'Arxiu Nacional

# data[].attributes.body
Va ser el primer llibre publicat per l'editorial Edicions 62. En aquesta obra assagística, Fuster reflexiona sobre la identitat del poble valencià. Suposa una renovació en la historiografia i en el nacionalisme valencià.

# data[].attributes.body
Aquest llibre recull diferents entrades de temàtica molt diversa. L'autor fa servir el gènere assagístic i el combina amb aforismes i textos més extensos.

A la tercera avaluació analitzarem aquesta obra amb profunditat.

# data[].attributes.headline
Aprofundim en l'obra i en el context: Diccionari per a ociosos

# data[].attributes.subject
Aprofundim en l'obra i en el context: Diccionari per a ociosos

# data[].attributes.body
A partir d' aquesta presentació de Canva començarem a treballar en profunditat l'obra de Joan Fuster que abordarem durant la 3a avaluació i que forma part de la literatura de Selectivitat.

# data[].attributes.body
Preguntes de selectivitat en relació a la contextualització de l'obra Diccionari per a ociosos.