# data[].attributes.body
Læringsmål

6 Eleven kan vurdere borgerens funktionsevne, og på denne baggrund udvælge, tilrettelægge og gennemføre relevante aktiviteter.

10.1 Eleven kan vejlede borger/patient i brug af hjælpemidler til mobilisering med henblik på at øge funktionsevne og mestring.

# data[].attributes.body
5 moduler

SFR kap 1,2, 3 (Kap 15 afsnit: Hverdagsrehabilitering - én plan med fælles mål)

Opgave 1

I skal være med til at koordinere at Ellen skal hjem. I skal  deltage på et besøg i hendes hjem sammen med Ellen, en pårørende og en SSA eller ergo fra den udekørende gruppe som dækker det område Ellen bor i.

Hvilke oplysninger har I behov for at kende for at Ellen kan blive klar til at flytte hjem? Tænk f.eks.: på:

Funktionsniveau vha. ADL-taxonomi og ICF model (overskrifter)

Se dette link om funktionsevne

Hvilke ADL aktiviteter er vigtige for jeres borger

Boligens indflydelse på muligheden for at udføre ADL aktiviteterne

Opgave 2

Når Ellen skal hjem, har hun et stort ønske om at kunne sove i sin egen seng på 1. sal igen

Lav en aktivitetsanalyse af aktiviteten: At sove i egen seng i soveværelset på 1. sal.

# data[].attributes.body
Begrebet funktionsevne anvendes ofte i social- og sundhedsvæsenet om borgerens evne til at klare sin hverdag.

Funktionsevne handler om kroppen og dens funktioner samt om mulighederne for at være aktiv, alene eller sammen med andre.

Helbredstilstand handler om helbredet, forstået bredt.

Rehabilitering er målrettet personer, som oplever eller er i risiko for at opleve begrænsninger i deres fysiske, psykiske, kognitive og/eller sociale funktionsevne og dermed i hverdagslivet.

Formålet med rehabilitering er at muliggøre et meningsfuldt liv med bedst mulig aktivitet og deltagelse, mestring og livskvalitet. Rehabilitering er en samarbejdsproces mellem en person, pårørende, professionelle og andre relevante parter. Rehabiliteringsindsatser er målrettede, sammenhængende og vidensbaserede med udgangspunkt i personens perspektiver og hele livssituation.

I det rehabiliterende arbejde er der fokus på, hvordan borgeren kan udføre hverdagsaktiviteter og deltage i samfundslivet på trods af funktionsevnenedsættelse. I et rehabiliterende forløb anvendes begreberne "genoptræning" og "revalidering" ofte, hvorved der kan opstå en vis uklarhed om, hvad der er hvad.

# data[].attributes.body
ICF (The International Classification of Functioning, Disability and Health) er nationalt og internationalt anerkendt og er både en ramme for klassifikation og en helhedsmodel.

En klassifikation er en måde at systematisere forskellige oplysninger, ting, osv. på. ICF systematiserer måden at se på funktionsevne,

funktionsevnenedsættelse og kontekst.

Helhedsmodellen

Den didaktiske helhedsmodellen:

Techne = underviskningkunst.

Kontekstuelle faktorer handler om alt det, der påvirker situationen, enten udefra eller pga. noget i en selv.

ICF og Rehabilitering

ICF ligger til grund for mange af de redskaber, vi bruger i sundhedsvæsenet. Fx er både visitation, vurderingsværktøjer og dokumentation bygget op omkring ICF.

1.Visitation- Visitator skal vurdere, om rehabiliteringsforløbet kan forbedre borgerens funktionsniveau og dermed nedsætte behovet for hjælp efter § 83. Vurderingen skal være individuel, konkret og tage udgangspunkt i borgerens ressourcer og behov.

2. Vurderingsværktøjer - ICF ligger også til grund for en række forskellige vurderingsværktøjer i forbindelse med

a. visitation til genoptræning og vedligeholdelse efter servicelovens § 86 b. genoptræningsplaner efter sundhedslovens § 140.

Genoptræningsplaner er et redskab, som skal medvirke til at skabe sammenhæng i personens rehabilitering, og her genfinder man de fem komponenter:

Krops niveau ,Aktivitet, Deltagelse, Omgivelser , Personlige faktorer.

3. Dokumentation - I dokumentations

systemet kan du også finde genoptræningsplaner.

4.Genoptræningsplanen -

Genoptræningsplanen efter sundhedslovens § 140 er en overdragelsesplan for patienten fra sekundærsektoren til primærsektoren. Derfor er det et vigtigt arbejdsredskab for dig, som skal være med til at føre planen ud i livet hos borgeren.

# data[].attributes.body
ADL står for Almindelig Daglig Livsførelse, og ADL-Taxonomi er et svensk redskab, ergoterapeuter kan bruge til mennesker, som enten har problemer med eller er i risiko for at udvikle problemer, når de udfører aktiviteter, de finder nødvendige og betydningsfulde for deres hverdag.

ADL-Taxonomi vurderer kun på de aktiviteter, som er meningsfulde og relevante for den enkelte persons hverdag og tager udgangspunkt i både vaner, roller og behov.

# data[].attributes.body
Individuel

1. Kom med et konkret bud på mål, som du sammen med Anna kan arbejde med, i rehabiliteringsprocessen i hverdagen.

2. Overvej hvilke tværfaglige samarbejdspartnere du vil inddrage i rehabiliteringsprocessen.