# data[].attributes.body
Samorefleksija kod Freuda

# data[].attributes.body
Tko je učenik, a tko profa?

# data[].attributes.attachment_caption
Obilazak grada Beča i slika s katedralom sv. Stjepana- umjetnost gotičke arhitektureu srcu grada.

# data[].attributes.body
Pogled prema kupoli iz unutrašnjosti Prirodoslovnog muzeja u Beču. Projektirali su je arhitekti Gottfried Semper i Karl von Hasenauer u stilu visoke renesanse (tzv. historizam). Kupola se nalazi iznad glavnog stubišta i zamišljena je kao simbol carske moći i kulture Habsburgovaca.

# data[].attributes.body
Malo smo sitni, ali Prirodoslovni muzej je ogroman pa nam je dva sata jedva bilo dovoljno za obići ga

# data[].attributes.body
Nakon ovoga se nitko tko je na fotografiji neće bojati zmija. Za fotografkinju ne garantiramo 😅

# data[].attributes.body
Zanimljivi interakcijski sadržaji u sklopu Prirodoslovnog muzeja u Beču.

# data[].attributes.body
U Prirodoslovnom muzeju u Beču možemo otkriti priče o životinjama, fosilima, ljudskoj prošlosti te dragom i poludragom kamenju.

# data[].attributes.body
Za vrijeme našeg posjeta Beču posjetili smo muzej Sigmunda Freuda i upoznali se s njegovim životom i radom.

# data[].attributes.body
Kristal Amethyst iz Prirodoslovnog muzeja u Beču.Prelijepe je boje i lako uočljiv.Osim njega u muzeju se mogu vidjeti još razni prekrasni kristali i teško se odlučiti za jedan najdraži.Ali da moram birati to bi definitivno bio ovaj.

# data[].attributes.body
biramo prstenje za vjencanje (za svaki slucaj)

# data[].attributes.body
nama trenutak, g. Freudu uspomena za život

# data[].attributes.attachment_caption
Desert uspješno kupljen pomoću osnovnoškolskog njemačkog 

# data[].attributes.body
Kipić Venere star 25000 godina iz doba paleolitika čuva se u Prirodoslovnom muzeju u Beču. Simbolizira plodnost te je svoje ime dobila po rimskoj božici ljepote, Veneri.

# data[].attributes.attachment_caption
Fotografija je snimljena u Prirodoslovnom muzeju u Beču i prikazuje izložbu o velikim tropskim leptirima. Na karti su prikazane različite vrste i mjesta gdje žive.

# data[].attributes.body
Mislila je da je ovo jedino rođendansko iznenađenje 😎

Nije bilo...😁

# data[].attributes.body
Slika na stropu Prirodoslovnog muzeja u Beču

# data[].attributes.body
Oživljeni model Allosaurusa

# data[].attributes.body
U prirodoslovnom muzeju

# data[].attributes.body
Završen razgled😜

# data[].attributes.body
Kolega i na uživamo na verandi isto kao i Sigmund

# data[].attributes.body
Poncije Pilat

# data[].attributes.body
I pažljivo slušanje vodičke, naravno.

# data[].attributes.body
Kulturno uzdizanje

# data[].attributes.body
Od katedrale (u kojoj je okrunjeno čak 11 ugarskih/mađarskih kraljeva i kraljica) vodi ulica kojom su se kraljevi kretali nakon krunidbe u slavljeničkoj povorci - označena je ovim posebnim kamenim kockama s metalnom krunom.

# data[].attributes.headline
Apsida i vitraji u katedrali sv. Martina u Bratislavi 

# data[].attributes.subject
Apsida i vitraji u katedrali sv. Martina u Bratislavi 

# data[].attributes.body
Današnja katedrala je trobrodna građevina, posvećena 1452. godine, izgrađena na mjestu starije romaničke crkve. Karakteriziraju je visoki rebrasti svodovi i masivni potporni stupovi koji dijele brodove. Pripada krunidbenim crkvama...između 1563. i 1830. godine ovdje je okrunjeno 11 kraljeva i 7 kraljevskih supruga, uključujući Mariju Tereziju. Na vrhu tornja visokog 85 metara nalazi se pozlaćena replika ugarske kraljevske krune, teška između 150 i 300 kg. Godine 1835. Ludwig van Beethoven je ovdje prvi put u Bratislavi izveo svoje djelo Missa solemnis.

# data[].attributes.body
#novifrendovi

# data[].attributes.body
og bratislavci

# data[].attributes.body
sa domacinima🤙🤙🤙

# data[].attributes.body
Kupila je tri majmuna btw

# data[].attributes.body
muzej

# data[].attributes.body
Muzej povijesti i umjetnosti

# data[].attributes.body
Ispred muzeja

# data[].attributes.body
Pirati s Kariba, svaki petak na HRT

# data[].attributes.body
Posjet prirodoslovnog muzeja u Beču

# data[].attributes.body
Unutrašnjost katedrale u Bratislavi

# data[].attributes.body
Najmanja slika u Muzeju povijesti umjetnoati.Naslikana od strane ženske slikarice.Jedne od njih 14 čija se djela nalaze u muzeju.

# data[].attributes.body
Ovu kapu je nosio dok je boravio u Londonu.

# data[].attributes.attachment_caption
Naucile smo mnoge zanimljive informacije o raznim slikama i priče iza slikarova kista. 

# data[].attributes.body
Mihaelova vrata - jedini sačuvani ulaz u grad

# data[].attributes.body
u muzeju

# data[].attributes.body
muzej umjetnosti Beč

# data[].attributes.body
hitlerov balkon

# data[].attributes.attachment_caption
Ribarska vrata - jedna od četiri obrambenih vrata Bratislave

# data[].attributes.attachment_caption
Čumil je legendarni brončani radnik koji iz svog šahta u srcu Bratislave humorom razbija sivilo prošlosti i turistima ispunjava želje.

# data[].attributes.body
Crkva Votivkirche

# data[].attributes.attachment_caption
Lovci u snijegu od Pietera Brueghela starijeg - Muzej povijesti umjetnosti, Beč

# data[].attributes.body
Willendorfska Venera

# data[].attributes.body
Kulturno spuštanje

# data[].attributes.body
Bogom dano Bogom oduzeto. Sveti dan, đavolja noć.

# data[].attributes.body
"Alegorija slikarstva" je slavno ulje na platnu nizozemskog baroknog slikara Johannesa Vermeera danas se nalazi u Muzeju povijesti umjetnosti u Beču, no u prošlosti je bilo u vlasništvu Hitlera. Naime, Hitler koji se u mladosti želio ostvariti kao slikar, izuzetno je cijenio nizozemsko slikarstvo 17. stoljeća, a Vermeera je smatrao jednim od najvećih genija. "Alegoriju slikarstva" vidio je kao krunski dragulj svoje buduće kolekcije. Njegov plan bio je izgraditi gigantski "Fuhrerov muzej" (Führermuseum) u svom rodnom gradu Linzu, koji je trebao postati najveće središte umjetnosti na svijetu. Tijekom savezničkih bombardiranja, Hitler je svoju privatnu umjetničku zbirku, uključujući i ovaj Vermeerov rad, sakrio u rudnik soli Altaussee u austrijskim Alpama. Rudnici su pružali savršenu vlažnost i temperaturu, ali su služili i kao sigurno utočište od bombi.

Zanimljivo je da se na slici "Alegorija slikarstva" dugo nalazio lažni potpis drugog nizozemskog majstora, Pietera de Hoocha kako bi se slici podigla tržišna vrijednost.

# data[].attributes.body
Bečka katedrala na Stephansplatzu

# data[].attributes.body
U beču otkrile odličan dućan “blue tomatoes”

# data[].attributes.body
Oduševljene Bratislavom

# data[].attributes.body
Šetnjica sunčanim Bečom

# data[].attributes.body
Bratislavský hrad

# data[].attributes.body
tajni agenti😝

# data[].attributes.body
Interier Muzeja umjestnosti

# data[].attributes.body
Pogled na Bečku operu.

# data[].attributes.headline
Slika Marije Antoanete u Muzeju povijesti umjetnosti

# data[].attributes.subject
Slika Marije Antoanete u Muzeju povijesti umjetnosti

# data[].attributes.body
Prirodoslovni muzej Beč🥰