# data[].attributes.headline
(központi alakja, jelképe, szellemi vezetője, táltos jellemzése)

# data[].attributes.subject
(központi alakja, jelképe, szellemi vezetője, táltos jellemzése)

# data[].attributes.body
történet röviden, illusztrációk, adaptációk

# data[].attributes.body
történet röviden, illusztrációk, adaptációk
mesei elemek

# data[].attributes.body
történet röviden, illusztrációk; turul, mint jelkép (nem politikai)

# data[].attributes.body
Lakhely jellemzői, kinézete és tartozékai. Milyen anyagokat és eszközöket használtak, hogyan éltek? (képek és jellemzés)

# data[].attributes.body
Hunor és Magor Nimród (Ménrót) király fiai, akik egy nap üldözőbe vettek egy csodaszép szarvast, hogy levadásszák, ám a szarvas elérhetetlen volt és egyre szebb tájakra, egyre gazdagabb területekre vitte a testvéreket, míg végül új földet és asszonyt találtak maguknak és ezzel megkezdődött a Hun-birodalom felépülése.

# data[].attributes.body
A régi magyarok nomád nép volt, ezáltal sokat vándoroltak. Kellett egy praktikus módszer arra, hogy minden nap kipihentek legyenek. Ezért készítettek könnyű szerkezetű, szállítható lakhelyet.

# data[].attributes.headline
A monda szerint Ügyek és Emese fia Álmos, akitől nagy királyok származnak le, de nem saját földjükön uralkodnak és sokasodnak majd. A turulmadár szerepe a táltos lelkének felsőbb világba vitele,és onnan való visszahoztala, tehát egy lélekátvitel, közvetítés, üzenethozatal.

# data[].attributes.subject
A monda szerint Ügyek és Emese fia Álmos, akitől nagy királyok származnak le, de nem saját földjükön uralkodnak és sokasodnak majd. A turulmadár szerepe a táltos lelkének felsőbb világba vitele,és onnan való visszahoztala, tehát egy lélekátvitel, közvetítés, üzenethozatal.

# data[].attributes.body
- Az életfa egy központi szimbólum számos kultúrában, vallásban és filozófiában a világ minden táján.

# data[].attributes.body
A Fehér ló egy emberfiút szül, akit a tejével táplál 7 esztendőn keresztül, és ahogy a fiú erősödik a Fehér ló ereje úgy fogy el. A ló fia 7. évében felküldi egy nagy fára, hogy húzza le a kérgét de a fiúnak nem sikerül így a Fehér ló még 7évig kell szoptassa. Aztán mikor a fiúnak sikerül akkor a Fehér ló meghal. Találkozik Fanyűvővel, Kőmorzsolóval, Vasgyúróval, akikkel együtt folytatja vándorútját. A Hétszűnyű Kapanyányimonyók megpróbáltatások elé állítja a férfiakat vándorútjuk során. Fehérlófia mindig kiállja a próbákat.
Három királylányt kiszabadítva sárkányokkal is megküzd. Társai álnoksága miatt egy griffmadár segítségével juthat fel a felszínre, aki a segítségéért cserébe Fehérlófia végtagjait kéri. Végül visszakapja végtagjait és a felszínre érve megbünteti álnok társait, feleségül veszi a legkisebb királylányt és boldogan élnek, amíg meg nem halnak.

# data[].attributes.body
A jurta egy nagy "vászon" volt.
Van egy könnyű fa alapszerkezet, erre rakták a vászont, ami letakarta.
A "tetőn" van egy lyuk, ami a füst távozására szolgál. Mindenkinek megvolt a saját helye a jurtában.
-A családfő jobb oldalán a férfiak, tőle balra a nők élettere volt kijelölve.
-A női oldalon tárolták a konyhai eszközöket, illetve a ott voltak a fekvőhelyek.
-A férfiak oldalán voltak a fegyverek és az értéktárgyak, a család házi oltára is itt helyezkedett el.
-Ülőpárnákat használtak szék helyett:
-Az ágyakat gyékényből szőtt szőnyeg alkotta.
-A bejárat mellett volt a szopós állatok helye.

# data[].attributes.body
-Szent embernek nevezzük  .      -Szándékosan változtatja meg a tudatállapotát.
-Dobolás, tánc, vagy ének révén éli meg tudatállapotának változását, ezt nevezzük révülésnek.
-nem rendelkezik természetfeletti képességekkel, csupán használja azt az energiát.

# data[].attributes.body
-Táltos a néphitben, népmesékben szerepel.
-Táltos gyakran felruházták a mindentudás attribútumával, sokszor jövendölt is, megmondta, hol van a földben kincs elásva.

# data[].attributes.body
Fehérló
Fehérlófia
Fanyűvő
Kőmorzsoló
Vasgyúró
Hetszűnyű Kapanyányimonyók
Királylányok
Sárkányok
Griffmadár

# data[].attributes.headline
Adaptáció: Arany János: Rege a csodaszarvasról

# data[].attributes.subject
Adaptáció: Arany János: Rege a csodaszarvasról

# data[].attributes.body
Száll a madár, ágrul ágra,
Száll az ének, szájrul szájra;
Fű kizöldül ó sírhanton,
Bajnok ébred hősi lanton.

Vadat űzni feljövének
Hős fiai szép Enéhnek:
Hunor s magyar, két dalia,
Két egytestvér, Ménrót fia.

Ötven-ötven jó leventét
Kiszemeltek, hogy követnék;
Mint valamely véres hadra,
Fegyverkeztek könnyü vadra.

Vad előttük vérbe fekszik,
Őz vagy szarvas nem menekszik;
Elejtették már a hímet –,
Üldözik a szarvas-gímet.

Gím után ők egyre törnek
Puszta martján sós tengernek,
Hol a farkas, hol a medve
Sohasem járt, eltévedne.

De a párduc, vad oroszlán
Végig üvölt a nagy pusztán,
Sárga tigris ott kölykezik,
Fiát eszi ha éhezik.

Száll a madár, száll az ének
Két fiáról szép Enéhnek;
Zengő madár ágrul ágra,
Zengő ének szájrul szájra.

Már a nap is lemenőben,
Tüzet rakott a felhőben;
Ők a szarvast egyre űzik, –
Alkonyatkor ím eltűnik.

Értek vala éjszakára
Kur vizének a partjára;
Folyóvíznek partja mellett
Paripájok jól legelhet.

Monda Hunor: itt leszálljunk,
Megitassunk, meg is háljunk;
Monda Magyar: víradattal
Visszatérjünk a csapattal. –

Haj, vitézek! haj, leventék!
Micsoda föld ez a vidék,
Hogy itt a nap száll keletre?
Nem, mint máshol, naplementre?

Szólt egy bajnok: én úgy nézem,
Hogy lement az déli részen.
Szólt egy másik: nem gondolnám:
Ott vöröslik éjszak ormán.

Folyamparton ők leszálltak,
Megitattak, meg is háltak,
Hogy majd reggel, víradattal
Hazatérnek a csapattal.

Szellő támad hűs hajnalra,
Bíborodik az ég alja;
Hát a szarvas nagy-merészen
Ott szökdécsel, túl a vízen.

Száll a madár, száll az ének
Két fiáról szép Enéhnek;
Zengő madár ágrul ágra,
Zengő ének szájrul szájra.

Nosza rajta, gyors legények!
Érjük utól azt a gímet.
És – akarva, akaratlan –
Űzik ismét szakadatlan.

Kur folyót ők átalúszták,
Még vadabbak ott a puszták,
Ember ottan egy fűszálat,
Egy csöpp vizet nem találhat.

A föld háta fölomolván,
Szíksót izzad csupasz ormán,
Forrás vize nem iható,
Kénköves bűzt lehel a tó.

Forrás keble olajt buzog;
Itt is, ott is égnek azok,
Mint sok őrtűz setét éjjel
Lobban a láng szerteszéjjel.

Minden este bánva bánják,
Hogy e vadat mér’ kivánják,
Mért is űzik egyre, nyomba,
Tévelyítő bús vadonba.

Mégis, mégis, ha reggel lett,
A gímszarvast űzni kellett,
Mint töviset szél játéka;
Mint madarat az árnyéka.

Száll a madár, száll az ének
Két fiáról szép Enéhnek;
Zengő madár ágrul ágra,
Zengő ének szájrul szájra.

Vadont s a Dont ők felverik
A Meóti kis tengerig;
Süppedékes mély tavaknak
Szigetére ők behatnak.

Ott a szarvas, mint a pára
– Köd előtte, köd utána –
Míg az ember széjjelnézne:
Szemök elől elenyésze.

Hóha! hóha! hol van a vad?...
Egy kiáltja: ihon szalad!
Más kiáltja: itt van, itten!
A harmadik: sehol sincsen!

Minden zugot megüldöznek,
Minden bokrot átaldöfnek;
Gyík ha rezzen; fajd ha rebben:
De a gímvad nincs ezekben.

Szóla Magyar: hej! ki tudja
Merre van, a hazánk útja?
Kerek az ég mindenfelé –
Anyám, anyám, meghalsz belé!

Szóla Hunor: itt maradjunk!
Tanyát verjünk; itthon vagyunk:
Selyem a fű, édes a víz,
Fa-odúból csöpög a méz.

Kék folyam ad fényes halat,
Vörhenyő vad ízes falat,
Feszes az íj, sebes a nyíl,
Harckalandon zsákmány a díj.

Száll a madár, száll az ének
Két fiáról szép Enéhnek;
Zengő madár ágrul ágra,
Zengő ének szájrul szájra.

Hogy elúntak otthon űlni,
Halat csalni, őzet űzni:
Új kalandra, szebb csatára
Ereszkedtek a pusztára.

Puszta földön, sík fenyéren
Zene hallik sötét éjen,
Zene, síp, dob, mély vadonban,
Mintha égből, mint álomban.

Tündér lyányok ottan laknak,
Táncot ropnak, úgy mulatnak.
Szőve ködbül sátoruk van:
Úgy mulatnak sátorukban.

Férfi egy sincs közelébe’;
De a földi lyányok szépe,
Lyányai Belárnak, Dúlnak,
Tündérséget ott tanúlnak.

Dúl királyé, legszebb, kettő;
Agg Beláré tizenkettő;
Összesen mind: száz meg kettő
A tündérré válni kezdő.

Kemény próba: férfit ölni,
Kilenc ifjat megbűvölni,
Szerelemre csalogatni,
Szerelemtől szűz maradni.

Így tanulnak tündérséget,
Szívszakasztó mesterséget:
Minden éjjel számot adnak,
S minden éjjel úgy vigadnak.

Száll a madár, száll az ének
Két fiáról szép Enéhnek;
Zengő madár ágrul ágra,
Zengő ének szájrul szájra.

Hang után ők, szembe széllel,
Fény után ők, födve éjjel,
Mennek óvást, mennek árnyon;
Ki lepkét fog, lopva járjon.

Monda Magyar: ez a síp-hang,
Bátya, bennem végig csikland;
Monda Hunor: vérem` hatja,
Szűzek árnya-fordulatja.

Haj vitézek! haj elébe!
Kiki egyet az ölébe!
Vigyük haza asszonyunkat;
Fújja felszél a nyomunkat.

Sarkantyúba lovat vesznek,
Kantárszárat megeresztnek;
A leányság bent, a körbe’ –
Mind a körbe’, sok az ölbe’.

Nagy sikoltás erre támad,
Futna széjjel a leányhad;
Elől tűzbe, hátul vízbe,
Mindenkép jut férfi kézbe.

Tündér lyányok ott eltűntek,
Szárnyok lévén elrepűltek;
De a többi hova legyen?
Földbe bújjon? elsülyedjen?...

Abbul immár nincsen semmi:
Szűzi daccal tündér lenni;
Vágtat a ló, és a pusztán
Nagy üres éj hallgat oztán.

Száll a madár, száll az ének
Két fiáról szép Enéhnek.
Zengő madár ágrul ágra,
Zengő ének szájrul szájra.

Dúl leányi, a legszebbek,
Hunor, Magyar nője lettek;
S a leventék, épen, százan,
Megosztoztak mind a százon.

Büszke lyányok ott idővel
Megbékéltek asszony-fővel;
Haza többé nem készültek;
Engesztelni fiat szültek.

Tó szigetje édes honná,
Sátoruk lőn szép otthonná,
Ágyok áldott nyúgalommá:
Nincs egyéb, mi őket vonná.

Fiat szűltek hősi nemre,
Szép leányt is szerelemre;
Dali törzsnek ifju ágot,
Maguk helyett szűz virágot.

Hős fiakból ketten-ketten,
Két vezéré kétszer-ketten,
Feje lőn mind egy-egy nemnek
Száznyolc ágra ezek mennek.

Hunor ága hún fajt nemzett,
Magyaré a magyar nemzet;
Szaporaság lőn temérdek;
A szigetben nem is fértek.

Szittya földet elözönlék,
Dúl királynak dús örökjét; –
És azóta, hősök párja!
Híretek száll szájrul szájra.

# data[].attributes.body
egy ló 7 éven keresztül szoptat egy fiút
-3 útitárs (egyre erősebbek)
-3 sárkány
- 3 királylány
- hétfejű sárkány
- tizenkét fejű sárkány

# data[].attributes.headline
Adaptáció: Acsai Roland regény a csodaszarvasról

# data[].attributes.subject
Adaptáció: Acsai Roland regény a csodaszarvasról

# data[].attributes.headline
A turul a magyar eredetmondák legendás madara. Kézai Simon állítása szerint Attilától, Géza fejedelem idejéig a koronás fejű turul madár volt a magyarság hadi jelvénye. 

# data[].attributes.subject
A turul a magyar eredetmondák legendás madara. Kézai Simon állítása szerint Attilától, Géza fejedelem idejéig a koronás fejű turul madár volt a magyarság hadi jelvénye. 

# data[].attributes.headline
A magyar legendák közül az egyik legmisztikusabbb és egyben legtitokzatosabb története .

# data[].attributes.subject
A magyar legendák közül az egyik legmisztikusabbb és egyben legtitokzatosabb története .

# data[].attributes.body
A magyarok egységének és összetartásánam szimbóluma.

# data[].attributes.body
A tündérmese története, szereplői és szimbólumai a hun, avar, magyar mondavilágban gyökereznek.
A ló a pusztai lovas népek jelképe, egy lovas számára az emberi lét kezdete, Föld és Ég összekötője is.

# data[].attributes.body
-Magyarság ősi hite az uráli népek sámánizmus egyik formája volt.
-A későbbi századok ezt az ősi hitet már-már nyomtalanul semmivé foszlatták; krónikáink,
-néphagyományaink, a rokon népek hitének emlékei adnak csupán támpontot az ősi magyar hitvilágban