# data[].attributes.headline
 Культура мовленн

# data[].attributes.body
Культура мовлення є одним із найважливіших показників цивілізованості суспільства. Адже процес опанування мови та її культури пов’язаний зі здобуттям та розвитком навичок правильно розмовляти й писати, вмінням точно формулювати та висловлювати думку, активно використовувати мовні знання у спілкуванні та грамотно застосовувати їх. Досконале володіння культурою мовлення є важливим компонентом підготовки фахівців у сфері освіти.

Учителі в усі часи були носіями високої мовної культури, адже вони є взірцем для майбутніх поколінь. Актуальним це є і в наш час, коли суржик, “вулична мова” захопила наше суспільство.

Народ не може існувати без мови – найважливішого засобу спілкування, засобу вираження думок та передачі досвіду сучасникам і нащадкам. Мова – наше національне багатство, тому на перший план виходить питання культури мови. Серед них головними є питання оволодіння правилами граматики, правопису, вимови й наголошення. Величезне значення має також вивчення й правильне використання мовних засобів вираження думки залежно від мети й змісту висловлювання.

Зовнішній вигляд сьогодні можна купити у візажистів-стилістів з модельєрами. Отож зустрінуть вас відповідно. Та от як проведуть? А це вже, як каже народна мудрість, залежатиме від вашого уму-розуму, який ви продемонструєте у спілкуванні.

Від рівня мовної культури залежить як імідж, так і авторитет учителя. У сучасному світі інформація дуже швидко оновлюється, сама мова розширюється проникненням у неї іншомовних слів, тому майбутній учитель постійно має розширювати свій словниковий запас.

Мовлення вчителя має бути взірцем. Із упевненістю можемо погодитись із думкою про те, що “справжній учитель — завжди “учень”, тому педагоги повинні постійно збагачувати й оновлювати свої знання, вдосконалювати мовлення, підвищувати його культуру.

# data[].attributes.headline
Завдання проєкту

# data[].attributes.subject
Завдання проєкту

# data[].attributes.body
1. Утверджувати  любов та повагу до української мови.

2.Віддавати перевагу формуванню етично-обумовленої мотивації навчання, орієнтованої на самоактуалізацію системи індивідуальних та колективних цінностей.

# data[].attributes.headline
Працюємо зі спільною презентацією

# data[].attributes.subject
Працюємо зі спільною презентацією

# data[].attributes.body
- Кожен підписує своє повідомлення у відведеному місці.

- Шукаємо оприлюднену помилку  і фотографуємося біля неї (селфі).

- У повідомлення вставляємо фото (у відведене місце).

- Поруч (у визначеному місці) пишемо правило, яким пояснюємо зміст помилки.

- У заголовку слайду визначаємо тип помилки.

- Не повторюємо фото!

- Поважаємо роботу однокурсників.

- Кількість повідомлень для одного студента необмежено.

# data[].attributes.headline
Місце реалізації проєкту 

# data[].attributes.subject
Місце реалізації проєкту 

# data[].attributes.body
Коростишівський педагогічний фаховий коледж імені І.Я.Франка Житомирської обласної ради.

# data[].attributes.headline
Учасники проєкту 

# data[].attributes.subject
Учасники проєкту 

# data[].attributes.body
студенти Коростишівського педагогічного фахового коледжу імені І.Я.Франка Житомирської обласної ради.

# data[].attributes.headline
Термін реалізації проєкту

# data[].attributes.subject
Термін реалізації проєкту

# data[].attributes.body
ПОСТІЙНО

# data[].attributes.headline
Очікувані результати

# data[].attributes.subject
Очікувані результати

# data[].attributes.body
1.  Провадити систему особистісно орієнтованого спілкування, що спрямоване на вироблення вміння доступно висловлювати думку, враховуючи емоційно стимулювальний вплив слова.

2. Підвищувати почуття власної значимості, відповідальності за процес професійного становлення фахового  молодшого бакалавра через створення комфортного освітнього середовища в закладі фахової передвищої освіти

3.  Створення цілісної системи пошуку та виховання творчо обдарованої особистості.

# data[].attributes.headline
Характеристика проєкту

# data[].attributes.subject
Характеристика проєкту

# data[].attributes.body
1.   За провідною діяльністю: практико-орієнтований.

2.  За галуззю виконання: мовознавчий.

3.  За змістом: предметний.

4.  За складом учасників: коледжанський.

5.  За кількістю учасників: колективний.

6.    За тривалістю виконання: довготривалий

# data[].attributes.attachment_caption
Лексична помилка.

# data[].attributes.headline
Столяренко Марія

# data[].attributes.subject
Столяренко Марія

# data[].attributes.body
В українській мові традиційне привітання звучить як "Добрий день!", "Добрий вечір!". У неформальному спілкуванні можна застосовувати або "добридень", "добривечір". Вислови "Доброго дня!", "Доброго вечора!" - не притаманні українській мові.

Мовознавець Олександр Авраменко пояснює, що вранці правильно бажати людині "Доброго ранку!" (використовувати родовий відмінок), а натомість вже після обіду правильно використовувати форми називного - "Добрий день!" і "Добрий вечір!".

# data[].attributes.attachment_caption
Грамотична помилка

# data[].attributes.headline
Познякова Олександра

# data[].attributes.subject
Познякова Олександра

# data[].attributes.body
Активні дієприкметники теперішнього часу в українській мові використовуються вкрай рідко. Їх можна замінити прикметником (потопельник), іменником або описовою формою (той, що тоне).

# data[].attributes.attachment_caption
Граматична помилка

# data[].attributes.body
В українській мові традиційне привітання звучить як "Добрий день", "Добрий вечір". В неформальному спілкуванні можна застосовувати або "добридень", "добривечір". Вислів "Доброго дня" - не притаманний українській мові.

Мовознавець Олександр Авраменко пояснює, що вранці правильно бажати людині "Доброго ранку", а натомість вже після обіду правильно використовувати форми "добрий день" і "добрий вечір".

# data[].attributes.headline
Пономаренко Анжела 

# data[].attributes.subject
Пономаренко Анжела 

# data[].attributes.body
Фраза "у круглого" є помилкою в українському правописі через неправильне використання прийменника "у" в цьому контексті. В українській мові прийменник "у" вживається для позначення належності, місця або причини, але не відповідає правилам у конструкціях, де передбачається форма орудного відмінка або уточнення характеристик предмета.

Коректний варіант залежить від контексту: якщо йдеться про форму або розмір, можна сказати "круглий" або "в формі кола".

Замість "у круглого" слід використовувати форму прикметника, яка безпосередньо характеризує об'єкт або суб’єкт, уникаючи тавтології та мовних запозичень з інших мов, що порушують природність української конструкції.

# data[].attributes.headline
Тихомірова Стелла

# data[].attributes.subject
Тихомірова Стелла

# data[].attributes.body
Граматична помилка

Короткі форми імен із закінченням -я в називному відмінку типу Таня, Ваня , Коля мають закінчення -ю в кличному відмінку ,але Настя є винятком і в кличному відмінку буде Насте

# data[].attributes.attachment_caption
Орфографічна помилка

# data[].attributes.body
Піца – єдиний правильний варіант написання слова в українській мові. За правилами українського правопису в загальних назвах слів іншомовного походження приголосні не подвоюються.

# data[].attributes.attachment_caption
Чимала кількість помилок у словах іншомовного походження. 

# data[].attributes.headline
Калітка Віталіна

# data[].attributes.subject
Калітка Віталіна

# data[].attributes.body
Саме на правило «дев’ятки», яке формулюється так: після дев’яти приголосних д, т, з, с, ц, ч, ш, ж, р (усім відоме «де ти з’їси цю чашу жиру») перед наступною літерою, що позначає приголосний звук, треба писати літеру И, а після інших приголосних – І. Тож слово «педикюр» треба писати з літерою И.

# data[].attributes.attachment_caption
Лексична помилка

# data[].attributes.headline
Малиновська Евеліна

# data[].attributes.subject
Малиновська Евеліна

# data[].attributes.body
«У крамницях часто читаємо таке оповіщення: «У нас ви можете купити готовий одяг у розстрочку». Або інколи ще й так: «Товар продається з розстроченням». Обидва ці вислови – у розстрочку і з розстроченням – не українські й не російські, а належать до тої мовної сумішки, що зветься в народі суржиком. В українській мові є дієслово строчити з похідним від нього іменником строчіння («Хазяїн шиє, якусь полу від кожуха строчить». – Марко Вовчок); є й слова, що позначають протилежну до них дію, – розстрочувати, розстрочування, але вони стосуються кравецтва, а не умов сплати під час купівлі. Відповідно до російського вислову в рассрочку є в українській мові давній вислів на виплат: «Дурно не треба, можна на виплат» (М. Коцюбинський). Отже, в оповіщеннях крамниць треба було написати: «купити готовий одяг на виплат», «продається на виплат»».

# data[].attributes.headline
Касянчук Анна

# data[].attributes.subject
Касянчук Анна

# data[].attributes.body
❌Прийми участь❌

✅Візьми участь✅

Замініть скальковану конструкцію приймати, прийняти участь на стилістично правильний варіант: брати, взяти участь.

Слово приймати означає брати чи одержувати щось від когось. Наприклад, приймати подарунки.

# data[].attributes.attachment_caption
Граматична помилка

# data[].attributes.headline
Мисько Каріна 

# data[].attributes.subject
Мисько Каріна 

# data[].attributes.body
"ПРИБИРЕМО ПРОБКУ НА НАУМОВА".

1. У слові "приберемо" використовується корінь "бер", а не "бир". За правилами української мови, в таких словах звук "и" у корені не вживається.

2. Згідно з нормами української мови, для опису транспортного затору на дорозі використовується саме слово «затор». Це слово чітко передає ідею скупчення, яке ускладнює рух або повністю його блокує.

Слово «пробка» є запозиченням з російської мови.

Вживання слова «затор» замість «пробка» є одним із способів уникнення кальок із російської мови та збереження мовної чистоти й оригінальності української мови.

Отже, замість "ПРИБИРЕМО ПРОБКУ НА НАУМОВА" слід написати "ПРИБЕРЕМО ЗАТОРИ НА ВУЛИЦІ НАУМОВА".

# data[].attributes.headline
Козянчук Марія 

# data[].attributes.subject
Козянчук Марія 

# data[].attributes.body
Апостроф пишемо перед буквами я, ю, є, ї. Після букв, що позначають губні приголосні [б], [п], [в], [м], [ф]: б’ю, п’ятниця, в’юн, м’ясо, Стеф’юк. Тому правильно було б написати "М'яско".

# data[].attributes.attachment_caption
Лексична помилка

# data[].attributes.headline
Руденок М.А.

# data[].attributes.subject
Руденок М.А.

# data[].attributes.body
В українській мові немає слова «Оптом» , це росіянізм. Правильно - гуртом.

Отож, правильний варіант "продаж палива гуртом"

Щоб краще запам'ятати український відповідник, наведу декілька прикладів: оптова торгівля – гуртова торгівля; оптовий магазин – гуртівня, гуртова крамниця.

# data[].attributes.headline
Левківська Лілія

# data[].attributes.subject
Левківська Лілія

# data[].attributes.body
Помилка виникає в неправильному використанні прикметника «обувний» у слові сполучення. В українській мові правильним є прикметник «взуттєвий» або рідше «взуттярський» , утворені від слова «взуття» .

Часто відбувається сплутування українських слів із російськими відповідниками, особливо в прикметниках, через схожість мов. наприклад:

У російській мові — «обувной магазин»;

В українській мові — «взуттєвий магазин».

Неправильний варіант, такий як «обувний дворікь» , є суржиком — змішуванням елементів російської та української мови.

# data[].attributes.attachment_caption
Лексична помилка 

# data[].attributes.headline
Руденок М.А.

# data[].attributes.subject
Руденок М.А.

# data[].attributes.body
❌Аренда❌

✅Оренда - єдиний правильний варіант

# data[].attributes.headline
Лантвойт Вікторія 

# data[].attributes.subject
Лантвойт Вікторія 

# data[].attributes.body
Давноминулий час

У назві мультфільму "Жив-був пес" є помилка.

Давноминулий час додає особливого колориту українській мові. Він чудово підходить для оповідань, казок або ситуацій, коли важливо підкреслити, що дія відбулася дуже давно.

Наприклад, у фразі "жив-був пес" саме давноминулий час створює атмосферу казковості й підкреслює, що це історія з давніх часів.

"Жив-був...", — чуємо початок казки в радіопередачах, а то читаємо і в дитячих книжках. Але такий вислів є характернішим для російських народних казок: «Жил-был старик со старухой»; українська народна казка з діда-прадіда починалась висловом жити собі: «Жив собі дід та баба, була в них курочка ряба» (казка) або жити-поживати: «Жив-поживав козак заможний Клим» (Л. Глібов). (З мережі Інтернет).

# data[].attributes.attachment_caption
Правильно "За цінами СРСР", тому що Союз Радянських Соціалістичних Республік . На фото ж використано абревіатуру російською мовою.    Найбільше помилок у вживанні прийменників стосується прийменника по. Його використовують дуже часто, утім у більшості випадків замість нього варто вжити інші прийменники.     ❌Неправильно:  продавати по ціні❌       ✅ Правильно: продавати за ціною ✅

# data[].attributes.body
Назви населених пунктів чоловічого роду на -інь, -ень, у місцевому відмінку набувають закінчення -і. Це стосується і міста Ірпінь.

Приклад:

• Місто Ірпінь – в Ірпені

Отже, правильний варіант у цьому випадку — в Ірпені

# data[].attributes.headline
Дячок Іванна 

# data[].attributes.subject
Дячок Іванна 

# data[].attributes.body
Здоров’я

Написання слів з апострофом

(орфографічна помилка)

Роздільність вимови я,ю,є,ї та попереднього ттвердого приголосного на письмі позначаємо апострофом.

Апостроф пишемо перед я,ю,є,ї:

1. Після букв на позначення губних приголосних б,п,в,м,ф:б'ю,п'ять,п'є,в'язи,'солов'ї,м'ясо,рум'яний,(на) тім'ї,жираф'ячий,мереф'янський;П'яста,В'ячеслав,Дем'ян,Максим'юк,Стеф'юк.

# data[].attributes.headline
Бурдун Наталія

# data[].attributes.subject
Бурдун Наталія

# data[].attributes.body
У словосполученні "самі низькі ціни" є помилка вживання слова "самі". Правильно "найнижчі ціни".

Пояснення:

Слово "самі" використовується для позначення підсилення або самостійності, наприклад:

"Ми зробили це самі".

А для утворення найвищого ступеня порівняння прикметників слід вживати частку "най-":

"Найнижчі ціни"

# data[].attributes.attachment_caption
Правопис написання через дефіс займенників з частками 

# data[].attributes.headline
Мельниченко Дмитро 

# data[].attributes.subject
Мельниченко Дмитро 

# data[].attributes.body
Помилка у слові «будь-який». Адже будь-який замовник реклами і, відповідно, фірма, що цю рекламу виготовляє, повинні писати слово «будь-який» через дефіс. Але іноді забувають це робити. Згідно з правилом, займенники з частками будь-, казна-, хтозна-, -небудь пишуться через дефіс.

# data[].attributes.headline
Мельниченко Дмитро 

# data[].attributes.subject
Мельниченко Дмитро 

# data[].attributes.body
Пунктуаційна помилка у слові не вистачає коми у складнопідрядному речені. Правильно буде : "Чисто не там, де прибирають, а там, де не смітять"

# data[].attributes.headline
Мельниченко Дмитро 

# data[].attributes.subject
Мельниченко Дмитро 

# data[].attributes.body
«Приймають участь» – неправильно, це калька з російської мови. Стилістично правильним буде варіант «беруть участь».

Правильно буде: "В акції беруть участь"

# data[].attributes.headline
Мельниченко Дмитро 

# data[].attributes.subject
Мельниченко Дмитро 

# data[].attributes.attachment_caption
Орфографічна помилка – порушення норми написання слова. Правильно - лимонад

# data[].attributes.headline
Мартинюк А.А. 

# data[].attributes.subject
Мартинюк А.А. 

# data[].attributes.headline
Пахлюк Крістіна 

# data[].attributes.subject
Пахлюк Крістіна 

# data[].attributes.body
Помилка: обов'язкии (зайва буква "и"). Слово “обов’язки” пишеться з однією літерою “и”, що відповідає нормам українського правопису.

# data[].attributes.body
У цьому контексті слово "самі" використано неправильно, адже воно є підсилювальним займенником, який вказує на виділення об'єкта серед інших (наприклад, "самі по собі", "самі вони прийшли").

Для підсилення прикметника тут слід використовувати слово "най" (частина слова в українській мові, що формує найвищий ступінь порівняння прикметників).

Фраза повинна виглядати як "Найнижчі ціни".

Роз'яснення:

"Найнижчі" – це форма найвищого ступеня прикметника "низький". Вона вказує на абсолютне переважання серед інших.

Правильна версія:

"Найнижчі ціни".

# data[].attributes.headline
Помилка у цьому реченн

# data[].attributes.body
Помилка у цьому реченні полягає в неправильному використанні закінчення речення.В українській мові, коли мова йде про міста, зазвичай використовується прийменник для позначення місця. Тому правильне формулювання буде таким:

"На роботу в Коростишів потрібен фрезерувальник."

Тут використано прийменник "в" перед "Коростишів", що є правильним в контексті.

# data[].attributes.headline
 Помилку можна охаракт

# data[].attributes.body
Помилку можна охарактеризувати як лексичну, оскільки неправильно вибране слово — "гігабітний" — не зовсім точно передає значення в контексті інтернету. Лексична помилка полягає в тому, що слово "гігабітний" зазвичай вживається для позначення характеристик швидкості передачі даних (наприклад, "гігабітна швидкість"), а не для опису самого інтернет-з'єднання. Тому правильним буде уточнення або переформулювання, яке точніше відображає значення: "гігабітний інтернет-з'єднання" або "інтернет на швидкості 1 гігабіт".

# data[].attributes.headline
Іващук Олександра

# data[].attributes.subject
Іващук Олександра

# data[].attributes.body
У слові «перемогаємо» допущено орфографічну помилку. Правильним є варіант «перемагаємо».

# data[].attributes.headline
Грабовська Анастасія 

# data[].attributes.subject
Грабовська Анастасія 

# data[].attributes.body
Підбірка це щось підібрати з підлоги , а якщо ви відсортували щось і вибрали найкраще , то це добірка . Добірка фільмів , книг

# data[].attributes.headline
Грабовська Анастасія 

# data[].attributes.subject
Грабовська Анастасія 

# data[].attributes.body
Це калька . На протязі - це сидіти біля вітчиненої хфіртки , з якої дує вітер , ось це - на протязі. А якщо йдеться про проміжок часу , то правильно говорити протягом - протягом години , місяця і так далі.

# data[].attributes.headline
Головченко Карина

# data[].attributes.subject
Головченко Карина

# data[].attributes.body
1. Апостроф пишемо перед буквами я, ю, є, ї, після букв, що позначають губні приголосні [б], [п], [в], [м], [ф]: б’ю, п’ятниця, в’юн. Тому слово «зв’язку» потрібно писати з апострофом.

2. Спрощення відбувається у групах приголосних –стц-, -лнц-, -рдц-, -сткл-, -рнц-, -стк- : сонце (від "солнце"), серце (від "сердце"), скло (від "стекло"). Тому правильно – «відпускною», а не «відпусткною».

3. Якщо ми говоримо про проміжок часу, правильно казати протягом (протягом години, протягом місяця, протягом тижня). На протязі утворено від початкової форми слова протяг, тобто струмінь повітря у приміщенні. Тому правильно – протягом 1-3 днів.

# data[].attributes.attachment_caption
Із цього оголошення очевидно, що наявна лексична помилка, адже навряд чи роботодавець шукає людину, яка працюватиме два дні на місяць. Неділя — це сьомий день тижня, а поняття «тиждень» охоплює всі сім днів — із понеділка по неділю. Як бачимо, лексична помилка може дати людині хибне уявлення про умови роботи.

# data[].attributes.headline
Ревчук Аліна 

# data[].attributes.subject
Ревчук Аліна 

# data[].attributes.attachment_caption
На ціннику — орфографічна помилка. Слово «ситро» пишеться через букву «И».  Це запозичення, що походить від французького слова  (лимон). У сучасній українській мові це слово вживається для позначення лимонадного або фруктового безалкогольного напою.

# data[].attributes.headline
Ревчук Аліна 

# data[].attributes.subject
Ревчук Аліна 

# data[].attributes.attachment_caption
Орфографічна помилка

# data[].attributes.body
❌️карпат❌️

✅️Карпат✅️ - за чинним правописом географічні власні назви пишемо з великої букви.

# data[].attributes.headline
Яремчук Марічка 

# data[].attributes.subject
Яремчук Марічка 

# data[].attributes.body
У слові «прадати» допущеного граматичну помилку, повинно бути «продати»

# data[].attributes.headline
Остапчук Б.В.

# data[].attributes.subject
Остапчук Б.В.

# data[].attributes.body
Зверніть увагу на відсутність коми перед «які». А кома повинна бути, тому що це складнопідрядне речення. А ще назва площі має бути написана з великої літери (площа Європейська).

# data[].attributes.headline
Шапоренко Надія

# data[].attributes.subject
Шапоренко Надія

# data[].attributes.body
Не може бути «самих низьких цін», лише «найнижчі». Найвищий ступінь порівняння прикметників утворюється за допомогою префікса най-, який додають до форми вищого ступеня: швидший - найшвидший, рідніший - найрідніший.

# data[].attributes.body
У цьому рекламному тексті є одна стилістична неточність:

"Lay’s головний герой твого кіно"❌

Правильніше:

"Lay’s – головний герой твого кіно"✅

У підписі вже використано цей варіант: "Lay’s – головний герой твого кіно". Тому, їм варто виправити речення і на рекламному зображенні.

Тире пропустили між підметом і присудком. Це потрібно, коли вони виражені іменниками й можна підставити "є". Тож правильно з тире!

✅ "Lay’s – головний герой твого кіно."✅

# data[].attributes.headline
Куцаківська  Є.М.

# data[].attributes.subject
Куцаківська  Є.М.

# data[].attributes.body
Помилка в слові "волося", оскільки в українській мові такого слова в цьому контексті не існує. Правильний варіант — "волосся".

Слово "волосся" є іменником у формі збірного числа (одиничний варіант — "волосина"). А слово "волося" може використовуватися лише як прикметник (наприклад, "волосяний покрив").

Отже, правильний варіант написання:

✅ Оздоровлення волосся

# data[].attributes.headline
В українській мові нем

# data[].attributes.body
В українській мові немає такого слова як «открыто», це слово є лише в рос. мові. Українською мовою буде «ВІДЧИНЕНО".

# data[].attributes.headline
В українській мові нем

# data[].attributes.body
В українській мові немає такого слова як «открыто», це слово актуальне в рос. мові. Правильно українською мовою буде «ВІДЧИНЕНО».

# data[].attributes.headline
Сладкевич Ілля 

# data[].attributes.subject
Сладкевич Ілля 

# data[].attributes.body
У цьому виразі "Самі дешеві брюки" допущена граматична помилка. Правильний варіант — "Найнижчі ціни на брюки".

При утворенні вищого та найвищого ступеня порівняння прикметників в українській мові використовуються спеціальні форми:

Вищий ступінь утворюється за допомогою суфіксів -іш-, -ш- (напр.: низький → нижчий).

Найвищий ступінь утворюється додаванням най- до форми вищого ступеня (напр.: найнижчий).

# data[].attributes.headline
Куцаківська Є.М.

# data[].attributes.subject
Куцаківська Є.М.

# data[].attributes.body
Орфографічна помилка: на вивісці слово «ПАМЯТНИКИ» написане без апострофа. В українській мові після твердих приголосних (наприклад, «м») перед буквами я, ю, є, ї слід вживати апостроф. Правильний варіант написання — «ПАМ’ЯТНИКИ».

# data[].attributes.body
Помилки: Слово «обувний»

Це калька з російського «обувной».

В українській мові правильний варіант – «взуттєвий» (від «взуття»)

Отже, напис «Обувний» є мовною помилкою.

# data[].attributes.headline
Кожемяк Карина

# data[].attributes.subject
Кожемяк Карина

# data[].attributes.body
Тут також є мовна помилка: правильно буде «не впусти» окремо, адже це заперечення з дієсловом. У злитому вигляді слово виглядає неграмотно й спотворює зміст. Тож правильний варіант — «ОБЕРНИСЯ І НЕ ВПУСТИ СВІЙ ШАНС НА ХОРОШЕ МАЙБУТНЄ».

# data[].attributes.headline
Кордіяка Стефанія

# data[].attributes.subject
Кордіяка Стефанія

# data[].attributes.body
Помилки: Слово «обувний»

Це калька з російського «обувной».

В українській мові правильний варіант – «взуттєвий» (від «взуття»)

Отже, напис «Обувний» є мовною помилкою.

# data[].attributes.headline
Кожемяк Карина

# data[].attributes.subject
Кожемяк Карина

# data[].attributes.body
Українською правильно буде не «помидор», а «помідор». Отже, слово «ПОМИДОРЧИК» взяте з російської мови й виглядає як суржик. Грамотною формою для назви було б «Помідорчик».

# data[].attributes.headline
Кордіяка Стефанія

# data[].attributes.subject
Кордіяка Стефанія

# data[].attributes.body
Помилки: Слово «Огородник»

Це русизм (від рос. «огород»).

В українській мові правильно – «Городник» (від «город» = городина, овочі).   Отже, «Огородник» є помилкою.

Слово «Все»  Правильно українською – «Усе». Слово «все» є калькою з російської («всё»).

✅ Правильний варіант вивіски:

«Городник. Усе для саду та городу. Насіння»

# data[].attributes.headline
Тимощук Ангеліна 

# data[].attributes.subject
Тимощук Ангеліна 

# data[].attributes.body
На банері використано слова, які не відповідають нормам сучасної української літературної мови:

«КОШЕЛЬКИ» — це русизм, який є калькою з російської мови.

«КЛАЧІ» — невдала форма запозиченого англійського слова clutch.

Виправлений напис на банері:

СУМКИ, РУКАВИЧКИ, ШАПКИ, ГАМАНЦІ, КЛАТЧІ, ШАРФИ.

# data[].attributes.headline
Кожемяк Карина

# data[].attributes.subject
Кожемяк Карина

# data[].attributes.body
Тут одразу помітна мовна помилка у слові «Лєбідь». В українській мові немає букви «є» після приголосних у таких словах. Правильний варіант – «Білий лебідь». Саме так відповідає нормам українського правопису

# data[].attributes.headline
Тимощук Ангеліни 

# data[].attributes.subject
Тимощук Ангеліни 

# data[].attributes.body
«Аптека, якою Ви будете задоволені» — це синтаксична помилка, бо в українській мові прикметник «задоволений» уживається з «чим», а не «яким», тому правильніше буде: «аптека, що задовольнить Ваші потреби» або «аптека, яка дбає про Вас», що звучить природно й грамотно.

# data[].attributes.headline
Пантус Оксана 

# data[].attributes.subject
Пантус Оксана 

# data[].attributes.body
На фото назва дитячого садочка.

Помилка полягає в тому, що назва закладу написана без лапок. Отже, лапки обов’язкові, бо слово «Сонечко» — це власна назва.

# data[].attributes.headline
Поліщук Марина 

# data[].attributes.subject
Поліщук Марина 

# data[].attributes.body
❌ Лексична + орфографічна помилка: «подъезд» - росіянізм.

✅Правильно: «під'їзд №2».

# data[].attributes.body
У цьому оголошенні "Робота в Польщі! На сільське господарство" допущено кілька граматичних та стилістичних помилок. Основна з них — неправильне оформлення словосполучення "в Польщі".

Правильний варіант — "у Польщі".

В українській мові прийменник "у" вживається, щоб уникати важкого збігу приголосних (наприклад: в Польщі → у Польщі).

Також у тексті є інші помилки:

• неправильно скорочено слова "жін." і "чол." — слід писати повністю: "жінки та чоловіки".

• некоректно вжито форму "закордон паспорта" — правильно "закордонного паспорта".

• замість "харчі" у діловому стилі доречніше "харчування".

• у фразі "виїзди починаються з червня" правильним буде варіант "у червні".

# data[].attributes.headline
Романчук Олена 132 

# data[].attributes.subject
Романчук Олена 132 

# data[].attributes.body
У тексті написано «здоровья», що є російською формою слова.

Правильний український варіант — «здоров’я»

Отже, помилка полягає в використанні російського написання замість українського у вивісці українською мовою.

# data[].attributes.headline
На оголошенні було нап

# data[].attributes.body
На оголошенні було написано слово «ходужників».
Це орфографічна помилка, пов’язана з неправильним написанням кореня слова. У правильному слові «художників» корінь -худож- (від слова «художник»), а не -ходуж-.

Таке неправильне написання спотворює значення слова та порушує норми українського правопису. Тому слово було правильно виправлене на «художників».

# data[].attributes.headline
В оголошенні допущено 

# data[].attributes.body
В оголошенні допущено кілька помилок: по-перше, вжито русизм «мусор» замість нормативного українського слова «сміття»; по-друге, слово «сміття» неправильно взято в лапки, хоча в цьому немає потреби; по-третє, саме формулювання звучить незграбно, тому правильно було б написати так: «Прохання: сміття з кабінетів викидати у смітник на вулиці».

# data[].attributes.attachment_caption
Помилка — у слові «клачі». Правильно: клатчі. Слово клатч — це запозичення з англійської clutch і в українській мові пишеться через т. У слові «кошельки» теж є проблема: це русизм. Український відповідник — «гаманці». Отже, правильний варіант вивіски: Сумки, рукавички, шапки, гаманці, клатчі, шарфи.

# data[].attributes.headline
Мельничук А.С.

# data[].attributes.subject
Мельничук А.С.

# data[].attributes.body
ПОМИЛКИ У ТЕКСТІ.

1. “борщ українська” — помилка

Правильно: борщ український

Чому? Прикметник має узгоджуватися з іменником у роді, числі та відмінку.

“Борщ” — чоловічий рід → український.

2. “Салат з пекінки” — помилка

Правильно: салат із пекінської капусти

Чому? Слово “пекінка” не є нормативним.

У нормативних словниках використовується форма “пекінська капуста”.

3. “салат сніжок” — помилка

Правильно: салат “Сніжок”

Чому?

Назви страв пишуться з великої літери.

Уживаються лапки.

# data[].attributes.headline
Ковпака Альбіна 

# data[].attributes.subject
Ковпака Альбіна 

# data[].attributes.body
Не може бути «самих низьких цін», лише «найнижчі». Найвищий ступінь порівняння прикметників утворюється за допомогою префікса най-, який додають до форми вищого ступеня: швидший - найшвидший, рідніший - найрідніший.

# data[].attributes.headline
В оголошенні д

# data[].attributes.body
В оголошенні допущено:

-         лексичні помилки (русизми),

-         граматичні помилки,

-         стилістичні та пунктуаційні неточності.

1. Лексичні помилки :

- використано слово жильців, що є русизмом. Правильно вживати – мешканців.

За заключенням – калька з російської мови. Правильно писати – для укладання договорів, щоб укласти договір.

- балкони не “міняють”, а замінюють балконні блоки (вікно + двері).

2. Граматичні помилки:

- будуть мінятися вікна…- граматично неправильна форма. Пасивна форма дієслова мінятися в поданому контексті неприпустима. Дієслово мінятися означає взаємну дію, а тут дія спрямована на предмети. Правильно використовувати: будуть замінюватися або будуть міняти.

-звертатися – потребує заміни на дієслово наказового способу – звертайтеся.

- неправильне використання прийменників з…по. Нормативна пара :з…до - з 01.07.2013 до 25.12.2013.

3. Стилістичні і пунктуаційні помилки:

До уваги жителів під`їзду – потребує додаткового емоційного забарвлення, тому потрібно його зробити окремим реченням і  поставити знак оклику.

До уваги жителів під`їзду!

4. Відредагований нормативний варіант оголошення

Оголошення!
До уваги мешканців під’їзду!
З 01.07.2013 до 25.12.2013 будуть замінюватися вікна, балконні блоки, двері (вхідні та міжкімнатні) за пільговими цінами.
Щоб укласти договір , звертатися за телефонами: …

# data[].attributes.attachment_caption
Правильно писати - торговельний.Хоча слово «торгівля» ми пишемо з літерою і, у прикметнику вона змінюється на о. Головна причина: чергування голосних. 

# data[].attributes.attachment_caption
Вираз «закривайте двері» є калькою з російської мови.Правильно: «Будь ласка, зачиняйте двері»

# data[].attributes.attachment_caption
Одна з найпоширеніших мовних помилок в українській мові (торгівельний). Правильна форма - ТОРГОВЕЛЬНИЙ.

# data[].attributes.attachment_caption
(Рибка у Артура)Між голосними пишемо сполучник "в" - Рибка в Артура.

# data[].attributes.headline
Фраза  "анулюють відст

# data[].attributes.body
Фраза "анулюють відстрочки незаконно заброньованим" звучить зрозуміло, але стилістично не зовсім коректно. Краще сформулювати так "Анулюють незаконно надані відстрочки від мобілізації".

# data[].attributes.headline
Фраза "анулюють відстр

# data[].attributes.body
Фраза "анулюють відстрочки незаконно заброньованим" звучить зрозуміло, але стилістично не зовсім коректно. Краще сформулювати так "Анулюють незаконно надані відстрочки від мобілізації".