# data[].attributes.body
Mida siit leiad?

tervisedenduse ja ennetuse põhimõtted

ennetustasemed (universaalne, sihitud, indikatiivne)

miks ennetus on oluline paikkonnas

Millal kasutada?

kui alustad teemaga

kui selgitad partneritele „miks me seda teeme“

# data[].attributes.body
Ennetusteadus

Ennetus haridusasutustes ja huvihariduses

Ennetus ja pere

Keskkonna kujundamine

Töökoht ja ennetus

Mõju ja tulemuslikkus

Riiklikud ja rahvusvahelised dokumendid

Uuringud ja andmed

Huvitavad artiklid

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Autorid Agne Kivisaar, Tiia Pertel, Saara Reete Tamminen

# data[].attributes.attachment_link.title
Nutiseadmete kasutamine: soovitused haridusasutustele, lapsevanematele ja noortele | Tervise Arengu Instituut

# data[].attributes.attachment_link.description
Kõik inimesed, sealhulgas lapsed ja noored, elavad oma igapäevaelu üha enam digikeskkonnas, mistõttu on oluline, et nad oskaksid uute oskustega toime tulla ja oleksid digimaailmas sama palju kaitstud kui füüsilises maailmas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ennetustegevuse kavandamise, arendamise, kohandamise ja hindamise juhend | Tervise Arengu Instituut

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Autorid Agne Kivisaar, Tiia Pertel, Saara Reete Tamminen

# data[].attributes.attachment_link.title
Nutiseadmete kasutamine: soovitused haridusasutustele, lapsevanematele ja noortele | Tervise Arengu Instituut

# data[].attributes.attachment_link.description
Kõik inimesed, sealhulgas lapsed ja noored, elavad oma igapäevaelu üha enam digikeskkonnas, mistõttu on oluline, et nad oskaksid uute oskustega toime tulla ja oleksid digimaailmas sama palju kaitstud kui füüsilises maailmas.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Autorid Esta Kaal, Maiu Veltbach, Mai-Liis Kõpper

# data[].attributes.attachment_link.title
Maakondlike tervisenõukogude roll ja potentsiaal. Uuringuraport | Tervise Arengu Instituut

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervise Arengu Instituut (TAI) viis 2024. aastal läbi uuringu, mille eesmärk oli kaardistada maakondlike tervisenõukogude liikmete ja puutumusega asutuste arusaamu nii tervisenõukogu liikme rollist kui ka nõukogu funktsioonidest laiemas rahvatervishoiu kontekstis ning tuvastada potentsiaalsed arengukohad, mis aitaksid kaasa tõhusamate ja tulemuslikumate tervisenõukogude kujundamisele.

# data[].attributes.headline
Koolitoidu hindamise failid (kevad 2026)

# data[].attributes.subject
Koolitoidu hindamise failid (kevad 2026)

# data[].attributes.headline
Tervemad linna- ja vallakodanikud: ennetustöö

# data[].attributes.subject
Tervemad linna- ja vallakodanikud: ennetustöö

# data[].attributes.attachment_link.title
Tervemad linna- ja vallakodanikud: ennetustöö | Tervise Arengu Instituut

# data[].attributes.attachment_link.description
Igas omavalitsuses seatakse sihte, kuhu soovitakse valimistsükli lõpuks ja ka pikemas plaanis jõuda. Miks mitte seada üheks eesmärgiks elanike parem tervis ja suurem heaolu? Aga miks, mida ja kuidas omavalitsuses tasub teha, et hoida ja kaitsta oma kallimat vara – inimesi?

# data[].attributes.headline
Eesti laste vaimse tervise uuring lõpparuanne, 2024

# data[].attributes.subject
Eesti laste vaimse tervise uuring lõpparuanne, 2024

# data[].attributes.body
tervise uuring

Lõpparuanne

Tallinn 2024

# data[].attributes.headline
Laste ja noorte vaimse tervise parandamise ettepanekud - töörühma raporti kokkuvõte 

# data[].attributes.subject
Laste ja noorte vaimse tervise parandamise ettepanekud - töörühma raporti kokkuvõte 

# data[].attributes.body
Täisraport leitav: https://www.sm.ee/sites/default/files/documents/2025-02/Laste%20ja%20noorte%20ettepanekute%20raport.pdf

# data[].attributes.body
Vaimset tervist väärtustavkool: arenguprogrammielluviimine ja uurimine2021/2022 õppeaastal

# data[].attributes.headline
Lasteaiatoidu hindamise failid (kevad 2026)

# data[].attributes.subject
Lasteaiatoidu hindamise failid (kevad 2026)

# data[].attributes.attachment_link.title
Rahvastiku tervise aastaraamat 2025 | Tervise Arengu Instituut

# data[].attributes.headline
Vaimse tervise andmete kogumise eetilised aspektid

# data[].attributes.subject
Vaimse tervise andmete kogumise eetilised aspektid

# data[].attributes.headline
Kehalise inaktiivsuse ja liigse kehakaalu kulu Eestis

# data[].attributes.subject
Kehalise inaktiivsuse ja liigse kehakaalu kulu Eestis

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VEPA metoodika on tulemuslik sekkumine, mille kasutamine toetab laste eneseregulatsiooni ja sotsiaal-emotsionaalsete oskuste arengut. VEPA aitab ennetada laste vaimse tervise ja käitumisega seotud probleemide teket või süvenemist ning sellel on pikaaegne mõju lapse edasisele arengule. Metoodika väljaõppe käigus koolitatakse õpetajaid kasutama õppetegevuses erinevaid tööriistu, mängima koos lastega käitumise jälgimisele suunatud VEPA-mängu ning märkama ja tunnustama head ning soovitud käitumist.

Väljaõppe läbimise õppeaasta jooksul toetab õpetajat VEPA metoodika kasutuselevõtmisel VEPA kooli-või piirkonnamentor. Koolimentor toetab VEPA-õpetajaid oma koolis ja on nende kolleeg. Piirkonnamentor teeb koostööd õpetajatega erinevatest koolidest.

VEPA metoodika (inglise keeles PAX Good Behavior Game) on välja töötatud Ameerika Ühendriikides PAXIS Instituudis ning Eestis on metoodikat elluviidud üheksa õppeaastat. VEPA metoodikat on Eesti koolides kasutatud üheksa õppeaastat (alates 2014/2015 õppeaastast). Liitunud on 176 kooli, 837 klassiõpetajat ning ligi 15700 valdavalt algklasside õpilast. VEPA-ga liitunud koolide osakaal kõigist Eesti üldhariduskoolidest (v.a. vaid gümnaasiumid) on suurem Ida-Virumaal, Harjumaal ja Tartus.

# data[].attributes.attachment_link.description
VEPA metoodika on tulemuslik sekkumine, mille kasutamine toetab laste eneseregulatsiooni ja sotsiaal-emotsionaalsete oskuste arengut. VEPA aitab ennetada laste vaimse tervise ja käitumisega seotud probleemide teket või süvenemist ning sellel on pikaaegne mõju lapse edasisele arengule. Metoodika väljaõppe käigus koolitatakse õpetajaid kasutama õppetegevuses erinevaid tööriistu, mängima koos lastega käitumise jälgimisele suunatud VEPA-mängu ning märkama ja tunnustama head ning soovitud käitumist.

# data[].attributes.headline
Eesti kooliõpilaste tervisekäitumise uurinug 2021/2022 (HBSC) raport

# data[].attributes.subject
Eesti kooliõpilaste tervisekäitumise uurinug 2021/2022 (HBSC) raport

# data[].attributes.headline
COSI- õpilaste kasvu uuringu infoleht 2021/2022

# data[].attributes.subject
COSI- õpilaste kasvu uuringu infoleht 2021/2022

# data[].attributes.attachment_link.title
Eesti õpilaste kasvu uuring 2021/2022. õa | Tervise Arengu Instituut

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervise Arengu Instituut on riigi teadus- ja arendusasutus, kes tegeleb rahvatervishoiu teadustöö, haiguste ennetamise programmide ja tegevuste ning tervisedendusega.

# data[].attributes.headline
Alkoholi turg, tarbimine ja kahjud Eestis, Aastaraamat 2023

# data[].attributes.subject
Alkoholi turg, tarbimine ja kahjud Eestis, Aastaraamat 2023

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2023. aastal valminud aastaraamat esitab ülevaate alkoholituru olukorrast Eestis. Uuriti:

tootmist

väliskaubandust

müüki siseturul

jaehindu

riiklikku alkoholituru korraldust.

Tarbimise vaatest:

legaalse ja illegaalse alkoholi tarbimist

alkohoolsete jookide ostmist välismaal

turistide alkoholi kaasaostd ja tarbimist Eestis.

Vaadeldi elanike hinnanguid alkoholi tarbimisele, sh:

kooliõpilaste hinnanguid alkoholi tarbimisele

alkoholi tarbimisega seonduvaid negatiivseid tagajärgi ühiskonnale

elanike suhtumist riigi alkoholipoliitikasse.

Aastaraamatus esitatakse ka ülevaade Põhjamaade ja Balti riikide alkoholistatistikast.

# data[].attributes.attachment_link.title
Alkoholi turg, tarbimine ja kahjud Eestis. Aastaraamat 2023

# data[].attributes.attachment_link.description
2023. aastal valminud aastaraamat esitab ülevaate alkoholituru olukorrast Eestis. Uuriti: tootmist väliskaubandust müüki siseturul jaehindu riiklikku alkoholituru korraldust. Tarbimise vaatest: legaalse ja illegaalse alkoholi tarbimist alkohoolsete jookide ostmist välismaal turistide alkoholi kaasaostd ja tarbimist Eestis. Vaadeldi elanike hinnanguid alkoholi tarbimisele, sh:

# data[].attributes.headline
Uimastite tarvitamise mustrid Eestis 2023

# data[].attributes.subject
Uimastite tarvitamise mustrid Eestis 2023

# data[].attributes.headline
Abiks ennetustegevuse valijale või elluviijale - Ennetuse teadusnõukogu poolt hinnatud sekkumised

# data[].attributes.subject
Abiks ennetustegevuse valijale või elluviijale - Ennetuse teadusnõukogu poolt hinnatud sekkumised

# data[].attributes.attachment_link.title
Ennetustegevused | Tervise Arengu Instituut

# data[].attributes.headline
Kuidas parandada ennetuse kvaliteeti Eestis?

# data[].attributes.subject
Kuidas parandada ennetuse kvaliteeti Eestis?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas parandada ennetuse kvaliteeti Eestis?

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervise Arengu Instituut on riigi teadus- ja arendusasutus, kes tegeleb rahvatervishoiu teadustöö, haiguste ennetamise programmide ja tegevuste ning tervisedendusega.

# data[].attributes.headline
Elanike hoiakud ja arvamused alkoholitarvitamisest (EHAAT uuring) 2022

# data[].attributes.subject
Elanike hoiakud ja arvamused alkoholitarvitamisest (EHAAT uuring) 2022

# data[].attributes.headline
Laste ja noorte riskikäitumise ning vaimse tervisega seotud Riski ja kaitsetegurid (infograafika) Hooliva Kogokonna Noorteuuringu põhjal (TAI 2022)

# data[].attributes.subject
Laste ja noorte riskikäitumise ning vaimse tervisega seotud Riski ja kaitsetegurid (infograafika) Hooliva Kogokonna Noorteuuringu põhjal (TAI 2022)

# data[].attributes.headline
Alkohoolsete jookide ning tubaka- ja nikotiinitoodete testostlemine

# data[].attributes.subject
Alkohoolsete jookide ning tubaka- ja nikotiinitoodete testostlemine

# data[].attributes.headline
Laste ja perede heaolu. Tegevusi vaimse tervise toetamiseks (TAI, 2021)

# data[].attributes.subject
Laste ja perede heaolu. Tegevusi vaimse tervise toetamiseks (TAI, 2021)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sotsiaal-emotsionaalne pädevus (edaspidi ka: SE-pädevus) on inimeste vahelise hea suhtlemise ja oskusliku emotsioonide juhtimise aluseks ning mõjutab seetõttu meie vaimset tervist, heaolu ja üldist toimetulekut.

Sotsiaal-emotsionaalset pädevust on võimalik omandada ja kujundada lapsepõlvest täiskasvanueani. Seega saab sotsiaal-emotsionaalse pädevusega seotud oskuseid õpetada erinevas vanuses inimestele. Parimate tulemuste saavutamiseks tuleks SE-pädevusi arendada nii kodus, kogukonnas kui koolis. Uuringud on näidanud, et sotsiaal-emotsionaalsete oskuste õpetamine aitab parandada nii hoiakuid, suhteid, õppeedukust ning klassi- ja koolikliimat kui ka vähendada ärevust, käitumis- ja sõltuvusprobleeme. (CASEL.org)

Lasteaia- ja koolikeskkond annab SE-pädevuse arenguks eriti hea võimaluse. Õpetaja ja laste, kuid ka grupi kui terviku sotsiaalsete ja emotsionaalsete oskuste arengut on vaja toetada, et luua hooliv rühma- või klassikeskkond, kus on mõnus õppida ja areneda hea suhtlemisoskusega vastutustundlikuks ja empaatiliseks inimeseks.

Sotsiaal-emotsionaalne pädevus on indiviidi teadmised, oskused ja hoiakud, mis võimaldavad iseennast, oma emotsioone ja suhteid (st teiste mõistmist) teadlikult ja paindlikult juhtida (Bailey & Jones, 2019). See pädevus aitab meil endast ja teistest paremini aru saada ja valida olukorrale sobiv käitumine. See toetab häid suhteid ja oskuslikku emotsioonide juhtimist, mis õppimise kontekstis soodustab keskendumist, vastastikust toetust ja seda, et hästi tunnevad ennast nii õpetaja kui õpilased. Kõik see omakorda tagab parema vaimse tervise ja kvaliteetsed suhted ka täiskasvanueas (Jones & Bouffard, 2012).

Sotsiaal-emotsionaalne pädevus hõlmab järgmist ( CASEL, The Collaborative for Academic, Social, and Emotional Learning):

eneseteadlikkus (oskus ära tunda oma emotsioone, mõtteid ja väärtusi ning mõista, kuidas need mõjutavad käitumist; võime oma tugevusi ja nõrkusi õigesti hinnata; põhjendatud enesekindlus, optimism ja usk oma võimesse areneda);

sotsiaalne teadlikkus (oskus näha teise inimese vaatenurka, olla empaatiline ka teistsuguse taustaga ja teisest kultuurist inimese suhtes; võime mõista sotsiaalseid ja eetilisi norme);

enesejuhtimine (oskus oma emotsioone, mõtteid ja käitumist reguleerida; end motiveerida; isiklike ja akadeemiliste sihtide poole püüelda);

suhteoskused (oskus luua ja hoida terveid ja rahuldust pakkuvaid suhteid erinevate inimeste ja rühmadega);

vastutustundlike otsuste tegemine (oskus käitudes ja suheldes teha konstruktiivseid valikuid, hinnata võimalikke tagajärgi, arvestada enda ja teiste heaoluga).

Koondades erinevaid SE-pädevuse määratlusi (Jonesi ja Bouffard, CASEL; Goleman ja Senge, kohandanud Malleus, 2021) saab SE pädevust kirjeldada ka järgnevalt:

# data[].attributes.attachment_link.title
Mis on sotsiaal-emotsionaalne pädevus? - Peaasi.ee

# data[].attributes.attachment_link.description
Sotsiaal-emotsionaalne pädevus (edaspidi ka: SE-pädevus) on inimeste vahelise hea suhtlemise ja oskusliku emotsioonide juhtimise aluseks ning mõjutab seetõttu meie vaimset tervist, heaolu ja üldist toimetulekut. Sotsiaal-emotsionaalset pädevust on võimalik omandada ja kujundada lapsepõlvest täiskasvanueani. Seega saab sotsiaal-emotsionaalse pädevusega seotud oskuseid õpetada erinevas vanuses inimestele. Parimate tulemuste saavutamiseks tuleks SE-pädevusi arendada nii kodus, kogukonnas kui koolis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mitmed lapsi ja noori mõjutavad negatiivsed tagajärjed (sh sõltuvusainete tarvitamine, vägivald, õigusrikkumised, vaimse tervise probleemid jm) on seotud sarnaste riski- ja kaitseteguritega. 2022. aastal testiti Eestis Hooliva Kogukonna Noorteuuringut - kohalikule tasandile mõeldud riski- ja kaitsetegureid ning nendega seotud tagajärgi mõõtvat küsimustikku. Tulemustest selgub, millised mõõdetud tegurid prognoosivad enim probleeme ja kuhu suunata ressursid ennetuses.

Uimastite proovimine

Uimastite proovimise tõenäosust mõjutavad oluliselt nii sõprade käitumine, vanemate hoiakud, kui noore sotsiaalsed oskused ja teda ümbritsev laiem keskkond. Näiteks on õpilased, kelle sõbrad tarvitavad alkoholi, tubakatooteid ja narkootikume, proovinud sigarette või e-sigarette 3-5 korda tõenäolisemalt ning kanepit lausa üheksa korda tõenäolisemalt kui teised. Samuti on uimastite proovimine suurem õpilaste hulgas, kes kuuluvad sõprade kampa, kellega on osaletud keelatud tegevustes. Oluline on ka uimastite kättesaadavus naabruskonnas ja vanemate hoiakud ehk see, kui valeks peavad lapsevanemad uimastite tarvitamist. Uimastite proovimisest hoiduda aitavad aga head sotsiaalsed oskused ja suhted koolis ning osalemise võimalused ehk kaasatus nii kooli- kui pereelus.

Vaimse tervise probleemid ja enesevigastamine

Vaimse tervise probleemide ja enesevigastamise puhul on oluline last ümbritsev keskkond - nii suhted, hoiakud, käitumisviisid ja kogetud olukorrad peres, koolis ja sõprade seas kui ka laiemas kogukonnas. Näiteks on vaimse tervise probleemide esinemise tõenäosus üle nelja korra suurem õpilastel, kelle peres esineb tihti konflikte ja kelle majanduslik olukord on kehv. Samuti esineb rohkem probleeme neil, kes ei tunneta suurt seotust oma kooli või kogukonnaga ehk kellele ei meeldi oma elupiirkond või koolis käimine ning kelle jaoks koolitöö ei tundu huvitav, mõttekas või kasulik ning neil, kelle sõpradel esineb samuti vaimse tervise probleeme. Probleemide eest aitavad kaitsta head suhted, tunnustamine ja osalemise võimalused kodus, koolis ja kogukonnas.

Riskikäitumine

Riskikäitumise all uuriti tegevusi nagu varastamine, vägivaldne käitumine, politseile vahele jäämine või joobes juhiga autos sõitmine. Sarnaselt uimastite proovimisele olid ka siinkohal olulised sõprade käitumine ja vanemate hoiakud ehk kui valeks vanemad sellist käitumist pidasid. Kaitseteguritest paistis välja seotustunne peres, ehk tunne, et vanematega ollakse lähedane ja nendega saab oma mõtteid ja tundeid jagada. Lisaks on olulised noore sotsiaalsed oskused ning osalemise võimalused peres - vähem riskikäitumist esineb õpilastel, kes veedavad perega rohkem aega koos ja kes saavad rääkida kaasa oma elu puudutavates otsustes. Samuti on tähtsad head suhted ja tunnustamine koolis, näiteks see, et klassikaaslastele meeldib üksteisega koos olla, ning et õpetajad kuulavad õpilasi ning märkavad ja tunnustavad, kui nad midagi hästi teevad.

Probleemide ennetamine

Tulemustele toetudes tasub koolides mõelda läbi, kuidas toetada õpilaste võimalust koolielus aktiivselt kaasa lüüa, panna senisest rohkem rõhku positiivse tagasiside andmisele ning arendada häid suhteid toetavat koolikliimat. Vanemahariduses tasub keskenduda oskustele, kuidas last kaasata ja tunnustada, kuidas kehtestada tõhusalt piire ja reegleid (sh riskikäitumise osas) ning kuidas lahendada konflikte. Kogukondades oleks kasulik suunata ressursid muuhulgas uimastite kättesaadavuse vähendamisele ja meeldiva ning turvalise elukeskkonna kujundamisele. Selle abil on võimalik vähendada tõenäosust mitmesuguste keeruliste probleemide välja kujunemiseks ja süvenemiseks.

Täpsemalt tutvustab uuringu tulemusi infograafika.
Eike Siilbek, Tervise Arengu Instituudi vanemspetsialist, eike.siilbek@tai.ee

# data[].attributes.attachment_link.title
Mis suurendab võimalust vaimse tervise probleemideks, enesevigastamiseks või uimastite tarvitamiseks?

# data[].attributes.attachment_link.description
Mitmed lapsi ja noori mõjutavad negatiivsed tagajärjed (sh sõltuvusainete tarvitamine, vägivald, õigusrikkumised, vaimse tervise probleemid jm) on seotud sarnaste riski- ja kaitseteguritega. 2022. aastal testiti Eestis Hooliva Kogukonna Noorteuuringut - kohalikule tasandile mõeldud riski- ja kaitsetegureid ning nendega seotud tagajärgi mõõtvat küsimustikku. Tulemustest selgub, millised mõõdetud tegurid prognoosivad enim probleeme ja kuhu suunata ressursid ennetuses.

# data[].attributes.headline
Rahvatervis ja turvalisus kohalikes omavalitsustes (Uuringuaruanne, TAI 2021)

# data[].attributes.subject
Rahvatervis ja turvalisus kohalikes omavalitsustes (Uuringuaruanne, TAI 2021)

# data[].attributes.headline
Andmed ja analüüs on mõistlike otsuste eeldus. Tervise ja heaolu profiil (Infomaterjal TAI, SKA 2022)

# data[].attributes.subject
Andmed ja analüüs on mõistlike otsuste eeldus. Tervise ja heaolu profiil (Infomaterjal TAI, SKA 2022)

# data[].attributes.headline
Tervise ja heaolu uuringute läbiviimine paikkonnas (TAI 2012)

# data[].attributes.subject
Tervise ja heaolu uuringute läbiviimine paikkonnas (TAI 2012)

# data[].attributes.headline
Artikkel: Kas algkoolieas lapsele ja murdeeas noorele sobib sama ennetustegevus?

# data[].attributes.subject
Artikkel: Kas algkoolieas lapsele ja murdeeas noorele sobib sama ennetustegevus?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kas algkoolieas lapsele ja murdeeas noorele sobib sama ennetustegevus? | Tervise Arengu Instituut

# data[].attributes.attachment_link.description
Alkoholi, tubaka- ning nikotiinitoodete ja narkootikumide (edaspidi uimastid) tarvitamine teismelisena võib põhjustada erisuguseid tervisekahjusid, sh vaimse tervise probleeme, aga ka sõltuvusse jäämise riski tulevikus.

# data[].attributes.attachment_link.title
Terve inimene - KOVi kõige kallim vara. TAI Rahvatervise klipp 2022

# data[].attributes.headline
Andmed ja tõenduspõhisus - heade tulemuste eeldus

# data[].attributes.subject
Andmed ja tõenduspõhisus - heade tulemuste eeldus

# data[].attributes.attachment_link.title
Andmed ja tõenduspõhisus - heade tulemuste eeldus. TAI Rahvatervise klipp 2022

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kas lapse saatmine lasteaeda või kooli tekitab Sinus hirmu ja ärevust? Kuidas ta seal diabeeditoimingutega hakkama saab ja kes teda aitab? Sa tunned, et ei saa tööl rahulikult olla, sest mõtled pidevalt, mis on lapse veresuhkur ja kas toidu katteks sai insuliin tehtud?

Või oled hoopis õpetaja, kelle klassis on diabeediga laps ning tahad teada, kuidas teda vajadusel aidata?

Diabeedikooli õed ja kogemusnõustajad tulevad lasteaeda või kooli kohale üle Eesti, pakkudes täpselt lapse vajadustele vastavat koolitust. Vastavalt lapse raviplaanile koolitame õpetajaid, söökla töötajaid, treenereid, tugispetsialiste ja klassikaaslasi üheskoos tegutsema selle nimel, et lapse tervis oleks väljaspool kodu hästi hoitud. Kõik meie koolitajad on kas ise diabeediga lapse vanemad, põevad ise diabeeti või on sellega palju kokku puutunud - võid olla kindel, et nad mõistavad Su muresid.

Meie koolitaja käib kohapeal ja nõustab telefoni teel seni, kuni haridusasutus ja lapsevanem tunnevad, et tulevad edaspidi koostöös ise toime.

Koolituse tulemusel on:

lapse kaaslased teadlikud diabeedist, oskavad esmaabi anda ja tänu info jagamisele on kaaslaste poolt narrimine haruharv;

tagatud, et sööklas osatakse arvutada toidu süsivesikuid ja kättesaadav iganädalane menüü;

haridusasutuses lapsel tugiisik, kes aitab teda toiduinsuliini arvutamisel, annustamisel ja süsivesikute arvutamisel;

kõik lapsega kokkupuutuvad täiskasvanud teadlikud madala veresuhkru tunnustest ja oskavad anda esmaabi.

Diabeedikoolitust lasteaeda või kooli on võimalik tellida nii lapsevanemal, haridusasutusel kui ka kohalikul omavalitsusel.

Koolituse tellimiseks saab Diabeedikooliga ühendust võtta e-posti (info@diabeedikool.ee), telefoni (53037571) või allpool oleva tellimisvormi kaudu.

Kui koolituse tellijaks on lapsevanem, siis saab Diabeedikool pakkuda lapse ravijuhendist ja individuaalsetest vajadustest lähtuvat koolitust.

Kui koolituse tellijaks on haridusasutus või kohalik omavalitsus, siis kokkuleppel lapsevanemaga saame samuti koolituse sisus lähtuda lapse individuaalsetest vajadustest. Kui kokkulepe lapsevanemaga pole võimalik või individuaalseks koolituseks puudub vajadus, siis saavad haridusasutuse töötajad koolituse käigus üldisema ülevaate 1. tüüpi diabeedist lastel, oskused eriolukordades käitumiseks ning praktiliselt harjutada esmaabi andmist diabeediga lapsele.

Diabeedikoolitust lasteaias või koolis on võimalik rahastada erinevatest allikatest:

Kui koolituse tellijaks on lapsevanem, kelle laps on Diabeedikooli rehabilitatsiooniteenuse klient, siis tasub koolituse eest Sotsiaalkindlustusamet või Töötukassa.

Perioodil 2021- juuni 2022 toimub 25 diabeediga lapse toetamiseks haridusasutuste töötajate koolitamine ja nõustamine EHK poolt rahastatava projekti „Tervise edendamine lasteaias ja koolis" raames, mida viib ellu Tervise Arengu Instituut koostöös Eesti Laste ja Noorte Diabeedi Ühinguga.

Kui koolituse tellijaks on haridusasutus või kohalik omavalitsus, siis on teenust võimalik rahastada haridusasutuste täiendkoolituste eelarvest.

Koolituse läbiviimiseks täidab lapsevanem koos lapse endokrinoloogiga " Diabeediravi juhised ", kus on kirjeldatud vajalikud tegevused diabeedi haldamiseks lasteaia- või koolipäeva jooksul. Koolituse käigus saab lasteaia või kooli personal teadmised ja oskused, et järgida „Diabeediravi juhistes" toodut ning omalt poolt toetada diabeediga lapse head toimetulekut.

Lapsevanem peaks samuti koolitusel kohal olema, kuna see koolitus keskendub konkreetse lapse ravijuhistele ning tema vajadustele. Peale koolitust jääb lapsevanema kohustuseks igapäevane suhtlus kooli või lasteaiaga lapse diabeeti puudutavates küsimustes.

Lasteaia või kooli personalile mõeldud koolitusmaterjalid on jaotatud kolmeks tasemeks:

1. taseme juhend kõigile lasteaia või kooli töötajatele. Selle juhendiga ei kaasne koolitust, info võib panna üles õpetajate toas, jagada koosolekul või siseveebis.

1.+2. taseme juhend lapsega otseselt kokku puutuvatele õpetajatele ja teistele töötajatele. Nemad osalevad ka koolitusel.

1.+2.+3. taseme juhend lapse tugiisiku(te)le koos koolituse ja praktiliste harjutustega.

Koolitaja kohtub ka haridusasutuse toitlustajaga, vaadatakse üle menüü ning süsivesikute arvestamine. Vastavalt sotsiaalministri määrusele Tervisekaitsenõuded toitlustamisele koolieelses lasteasutuses ja koolis peab iga serveeritud toidu kohta olema arvestatud põhitoitainete (rasvad, valgud, süsivesikud) kogus ning see peab olema kättesaadav toidu valmistamise ja jaotamise kohas. Ehk siis - söökla peab olema võimeline iga päeva kohta väljastama menüü koos toiduportsude süsivesikute arvestusega.

Koolitusmaterjalid lasteaedadele ja koolidele

# data[].attributes.attachment_link.description
Kas lapse saatmine lasteaeda või kooli tekitab Sinus hirmu ja ärevust? Kuidas ta seal diabeeditoimingutega hakkama saab ja kes teda aitab? Sa tunned, et ei saa tööl rahulikult olla, sest mõtled pidevalt, mis on lapse veresuhkur ja kas toidu katteks sai insuliin tehtud?

# data[].attributes.headline
Lapse vaimse tervise toetamine lasteaias

# data[].attributes.subject
Lapse vaimse tervise toetamine lasteaias

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lugupeetud hambaarst, suuhügienist või assistent
Eesti Haigekassa ja Eesti Hambaarstide Liidu koostöös toimiv projekt "Laste hammaste tervis" on rohkem tuntud nimega Suukool. Projekti tegevused on väga mitmekülgsed: materjalide väljatöötamine, tootmine, levitamine, loengute pidamine, kampaaniate korraldamine, üritustel osalemine, mitmesuguste partneritega (ämmaemandad, pereõed, õppeasutuste meditsiinitöötajad, õppe- ja teadusasutused jpt) kontaktide loomine ja koostöö, et laste ja ka nende vanemate teadmised suutervisest ning tervislikust käitumisest täieneksid pidevalt.

Püüame jõuda kõikide vanusegruppideni, alates rasedast naisest kuni vanavanemateni välja, jõudmaks ühiselt suure eesmärgini ‒ et tulevikus kasvaksid Eestis tervete hammastega lapsed. Selleks vajame professionaalide abi.
Loe edasi

Suukoolist saate teada, kuidas hoida enda ja oma lapse hambaid tervena. Suukool on mõeldud eelkõige kõigile, kes puutuvad kokku lastega: lapsevanematele, vanavanematele, õpetajatele, kasvatajatele, hooldajatele jne. See on Haigekassa projekti "Laste hammaste tervis" veebilehekülg. Projekti eesmärgiks on tõsta teadlikkust suutervisest, et Eestis kasvaksid tervete hammastega lapsed.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lugupeetud hambaarst, suuhügienist või assistent Eesti Haigekassa ja Eesti Hambaarstide Liidu koostöös toimiv projekt "Laste hammaste tervis" on rohkem tuntud nimega Suukool. Projekti tegevused on väga mitmekülgsed: materjalide väljatöötamine, tootmine, levitamine, loengute pidamine, kampaaniate korraldamine, üritustel osalemine, mitmesuguste partneritega (ämmaemandad, pereõed, õppeasutuste meditsiinitöötajad, õppe- ja teadusasutused jpt) kontaktide loomine ja koostöö, et laste ja ka nende vanemate teadmised suutervisest ning tervislikust käitumisest täieneksid pidevalt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„Laste toiduteadlikkuse ja söömisharjumuste kujundamine. Õpetajaraamat lasteaedadele" (2020)

Raamat on mõeldud koolieelses eas lastega tegelevale spetsialistile, kes lisaks vanemale on väga oluline lapse toitumis- ja liikumisharjumuste kujundaja. Materjal on mõeldud eelkõige kasutamiseks lasteaias, kuid see sobib õppetegevuse rikastamiseks ka koolile. Raamatu koostamisel lähtuti Eesti riiklikest toitumis- ja liikumissoovitustest ning see toetab lasteaia õppekava.
Õpetajaraamat

võimaldab lastega töötavatel spetsialistidel värskendada või saada uusi teadmisi toidu ja söömise teemadel ning aitab teha tervist toetavamaid toiduvalikuid

annab suure valiku ideid eri vanuses lastega tegevuste läbiviimiseks

toetab läbi tegevuste laste vaimset, sotsiaalset, emotsionaalset ja kehalist arengut, aitab arendada mängu-, õpi-, tunnetus-, sotsiaalseid ja enesekohaseid oskusi

Raamat koosneb viiest osast: (Suure mahu tõttu saab raamatut alla laadida osade kaupa)

Teine osa annab ülevaate toidugruppidest

Internetipõhine toitumisprogramm NutriData

NutriData toitumisprogramm võimaldab analüüsida menüüde energia- ja toitainete sisalduse vastavust riiklikele ea- ja soopõhistele toitumissoovitustele. Alla saab laadida ka retsepte ja näidismenüüsid. Tasuta toitumisprogramm sobib lasteaedade, koolide, haiglate jt toitlustajatele menüüde koostamiseks ja hindamiseks. Samuti neile, kes tahavad oma toitumisharjumusi hinnata ning tervislikumalt toituda. Menüü analüüsimiseks tuleb end registreerida programmi kasutajaks.

Soovitused tervislikuks sh tasakaalustatud ja mitmekesiseks söömiseks leiad aadressilt https://toitumine.ee/ ja põhitõed laste toitumisest siit.

# data[].attributes.attachment_link.description
„Laste toiduteadlikkuse ja söömisharjumuste kujundamine. Õpetajaraamat lasteaedadele" (2020) Raamat on mõeldud koolieelses eas lastega tegelevale spetsialistile, kes lisaks vanemale on väga oluline lapse toitumis- ja liikumisharjumuste kujundaja. Materjal on mõeldud eelkõige kasutamiseks lasteaias, kuid see sobib õppetegevuse rikastamiseks ka koolile. Raamatu koostamisel lähtuti Eesti riiklikest toitumis- ja liikumissoovitustest ning see toetab lasteaia õppekava.

# data[].attributes.headline
65 ideed kohaliku tasandi organisatsioonidele

# data[].attributes.subject
65 ideed kohaliku tasandi organisatsioonidele

# data[].attributes.headline
Tubakatooted - kuidas märgata, et laps tarvitab?

# data[].attributes.subject
Tubakatooted - kuidas märgata, et laps tarvitab?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
23.03.2023

Kuna e-sigaretid on üsna levinud, siis tasub lapsega aeg-ajalt e-sigarettide ja nikotiinitoodete teemal vestelda. Hea on olla teadlik lapse sõpradest ja seltskonnast, kellega ta aega veedab. Kui nad on e-sigareti või nikotiinitoodete kasutajad, on suurem tõenäosus, et ka sinu laps neid tooteid kasutab.
Erinevalt tavalise sigareti suitsetamisest ei ole e-sigareti ja nikotiinipadja või huuletubaka tarvitamist nii lihtne märgata. Sellegipoolest on aga märke, mis võivad viidata sellele, et noor neid tooteid tarvitab:

E-sigareti vedelik ja huuletubakas võivad eritada erinevaid lõhnu nagu puuviljad, mentool, piparmünt, kookospähkel jne. Ootamatult tugev ja intensiivne lõhn asjade, riiete, juuste küljes või lapse toas võib olla märk e-sigareti kasutamisest.

E-sigareti tarvitamisega (veipimisega) kaasnevad erinevad esemed, näiteks tühjad e-sigareti kapslid, laadijad, e-sigareti vedeliku pudelid jne. Oluline on teada, milline e-sigaret välja näeb, sest see ei ole mõeldud nägema välja nagu sigaret. E-sigarette on väga erineva kuju ja suurusega, näiteksvõivad need näha välja nagu näiteks USB mälupulgad või pliiatsid, kuid e-sigaretiseadmetel on mõlemas otsas augud. Kui olete noore esemete hulgas või prügikastides märganud kahtlaseid esemeid, võivad need olla e-sigaretid või nende osad.

Huuletubaka karbid ja kasutatud nikotiinipadjad

Salatsev käitumine oma tegevuse varjamiseks ja suurenenud kulutused või oskamatus selgitada, kuidas noor oma raha kasutab, võivad olla üheks esimeseks märgiks, et noor tarvitab keelatud aineid.

Huuletubaka või nikotiinipadja tarvitamisel võib nooruk sageli käega varjata oma suud.

Ärevus, kergesti ärrituvus, agressiivsus ja äkilised muutused meeleolus võivad olla nikotiini tarvitamisega seotud sümptomid või nikotiini puudumisest tulenevad võõrutusnähud.

Nikotiini tarvitamine võib põhjustada unehäireid.

Sagedasemad veipimisest tulenevad sümptomid on suukuivus, kuiv köha ja vilisev hingamine. See võib olla tingitud nikotiini, maitse- ja lõhnaainete või e-vedeliku koostisosade ärritavast mõjust.

Hingeldus ja õhupuuduse tunne füüsilise pingutuse ajal võib olla tingitud kopsude ja hingamisteede ärritusest.

Sagenenud hingamisteede ja kopsupõletikud

E-vedelikus sisalduv kemikaal propüleenglükool vähendab limaskestade niiskust. Kuna veipides hingatakse tavaliselt auru välja nina kaudu, põhjustab see nina kuivust, mis võib omakorda põhjustada ninaverejookse. Lisaks võib veipimine põhjustada suukuivuse tõttu suurenenud janu ning vähenenud maitsetundlikkust. Kui laps joob tavapärasest enam vett, siis võib see olla üheks sümptomiks e-sigarettide tarvitamisele.

Iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus, peavalu, südamepekslemine võivad olla märgid nikotiini mürgistusest, sest kehasse on sattunud liiga suur kogus nikotiini.

Huuletubaka või nikotiinipadja tarvitamisel võib esineda luksumist ja suu limaskesta ärritusi.

Probleemid õppimisega, keskendumisraskused ja halvenenud mälu võivad olla märgiks, et noor tarvitab nikotiinitooteid, sest nikotiin mõjutab aju kognitiivseid funktsioone.

Sõprussuhted ja huvid muutuvad ning traditsioonilised sotsiaalsed tegevused (kus nikotiini tarvitamine on keelatud) võivad jääda tagaplaanile.

Vaata ka, mida sisaldab e-sigareti sissehingatav aerosool ja mida lapsevanem teha võiks?

Sulle meeldis see artikkel?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas märgata, et noor tarvitab e-sigaretti, nikotiinipatja või huuletubakat? - Tarkvanem ‹ Tubaka- ja nikotiinitooted - Tarkvanem

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuna e-sigaretid on üsna levinud, siis tasub lapsega aeg-ajalt e-sigarettide ja nikotiinitoodete teemal vestelda. Hea on olla teadlik lapse sõpradest ja seltskonnast, kellega ta aega veedab. Kui nad on e-sigareti või nikotiinitoodete kasutajad, on suurem tõenäosus, et ka sinu laps neid tooteid kasutab. Erinevalt tavalise sigareti suitsetamisest ei ole e-sigareti ja nikotiinipadja või huuletubaka tarvitamist ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
05.12.2022

Miks e-sigareti tarvitamine on kahjulik?

Iga suitsetamist imiteeriv toode on kahjulik, hoolimata sellest, et see on täiskasvanutele legaalne kasutada. E-sigareti tarvitamisel on mitmeid erinevaid kahjulikke mõjusid nii tervisele kui ka keskkonnale. Näiteks mõjutab e-sigareti tarvitamine aju arengut, õppimis-, otsustus- ja keskendumisvõimet ning enesekontrolli. Samuti suurendab tarvitamine stressi ja depressiooni tekkimise tõenäosust. Kohesed tagajärjed võivad lisaks hingamisteede ärritusele olla ka vedeliku allaneelamisel toimunud mürgistus, iiveldus ja oksendus. E-sigarettide puhul on tervist kahjustav nii kemikaale sisaldav vedelik kui ka tootes sisalduv nikotiin.

Uuringud näitavad, et e-sigarette kasutavad noored hakkavad hiljem sigarette suitsetama. E-sigareti kasutamine tutvustab kasutajaid traditsiooniliste suitsetamisharjumustega nagu sissehingamine, väljahingamine ja isegi sigareti käes hoidmine. See tähendab, et isegi kui noored kasutavad e-sigarette ilma nikotiinita, muudavad nad suitsetamisega seotud käitumise tõttu sigarettide suitsetamisele ülemineku tõenäolisemaks.

Miks lapsed e-sigaretti tarvitavad?

E-sigarettide tarvitamise, nagu ka enamiku teiste riskikäitumise viiside puhul mängib rolli mitu asjaolu: eeskujud, hoiakud, väärtushinnangud, peresuhted, kooli- ja töökeskkond, vaimne tervis, enesekontroll, analüüsivõime ning ka lihtsalt juhus. Loe artiklit „Mis viib lapse tubakatarvitamiseni?"

Mida lapsevanemana teha saab?

Üheksa suitsetajat kümnest on nikotiinisõltlaseks jäänud alaealisena. See tähendab, et kui õnnestub oma last koolitee lõpuni sigarettidest eemal hoida, siis on oht, et temast saab suitsetaja, juba oluliselt väiksem. Just lapsevanemad saavad kõige tõhusamalt kujundada lapse kasvukeskkonda ja toetada tema kujunemist tervislike eluviisidega täiskasvanuks. Läbi aastate on suitsetamise populaarsus vähenenud - praeguseks on neli viiest Eesti täiskasvanust mittesuitsetajad.

Kuigi e-sigarette reklaamitakse tervisliku alternatiivina, on need siiski ohtlikud ja võivad tekitada nii tugevat nikotiinisõltuvust kui ka harjumuskäitumist. Oluline on last eelkõige kuulata ja mõista, miks ta on soovinud e-sigarette proovida. Seejärel arutleda lapsega, kuidas neid vajadusi muul moel lahendada, millised on e-sigarettide tarvitamise mõju nt ajule ja õppimisele ning teha kokkulepped, et laps ei tarvitaks e-sigarette täiskasvanuks saamiseni.

Lapse kasvatamise puhul pole ühte õiget lahendust, vaid see on pidev protsess. Pea meeles, et vanemana saad mõjutada lapse otsuseid ja suhtumist ning varakult seatud piirid peavad paremini. Nii aitad oma lapsel saavutada tema täielikku potentsiaali.

Tarvitamist aitab ennetada:

usalduslik suhe lapse ja vanema vahel;

lapse argumente arvesse võttev arutelu uimastite, sh e-sigarettide teemal;

selgelt taunivad hoiakud ja väärtushinnangud uimastite tarvitamise suhtes;

üksteise jaoks olemasolemine perekonnas ning ühistegevusteks aja leidmine;

aktiivne lapse elust osavõtmine (kuulamine, tegevustega kursis olemine, lapsega ühise aja veetmine, sõprade tundmine, murede ja probleemide jagamine);

peresiseste kokkulepete seadmine ja jälgimine;

eale sobiva vastutuse määramine;

uimastite mittetarvitamine täiskasvanute poolt koduses keskkonnas - lapsele eeskujuks olemine.

Kuidas teha kokkuleppeid lapsega, et ta e-sigarette ei tarvitaks?

Ennetus ja tarvitamisega tegelemine ei ole ühekordne vestlus, milles vanem edastab lapsele info ja loodab, et laps teeb seejärel õigeid valikuid. Ainult infost ei piisa, kuna noorte kogemused ja närvisüsteem (täpsemalt aju otsmikusagar) ei ole veel piisavalt arenenud, et seda infot kaaluda ja võrrelda muu infoga - näiteks pideva reklaami, sõpradelt tuleva surve ja näilise alternatiivide puudumisega. Pigem on oluline pikaajaline usaldusliku suhte loomine ning hoidmine lapse ja vanema vahel, kus vanem jääb järjepidevalt selle juurde, et ta ei kiida heaks teismeliste katsetamist erinevate uimastite, sh e-sigarettidega. Kõige tähtsam on ühine arusaam ja reegel, et peres ei ole alaealiste alkoholi ega tubakatoodete tarvitamine lubatud. Reeglit selgitatakse erinevatele lastele erineval moel, vastavalt lapse vanusele ja võimele sellest aru saada. Vaata videot „Nõuanded vanematele ...", kuidas lapsega kokkuleppeid teha, et ta ei hakkaks e-sigarette tarvitama.

Tubaka (sh e-sigarettide) kahjulikkuse üle võiks arutleda ja kokkulepped sõlmida lapsega juba algkoolis. Keskmiselt suitsetatakse esimene sigaret 12-aastaselt ja parim viis teemaga tegelemiseks on ikka enne esimest tarvitamist ennetuse näol.

Kui koolist ja kodust tulevad noortele samad sõnumid ja reeglid, siis on noorel ka lihtsam turvalisemaid ja tervislikke valikuid teha. Samuti annab ühistöö mõlemale poolele kindlustunde, et uimastiennetus või tekkinud olukordade lahendamine pole pelgalt ühe poole vastutusvaldkond.

Näiteks. Proovige noorega vestelda tema argumente kuulates ja lastes tal endal välja tuua suitsetamise miinused nii lühikeses kui pikas perspektiivis. Arutage koos, mis põhjustel noored tarvitavad ja kuidas neid vajadusi muul viisil täita või lahendada. Kokkuleppeid tehes anda noorele sõnum, et ta saab teatud piiride osas ise otsustada, kuidas käituda. See võib tunduda küll hirmutav, aga mõte on selles, et kui valiku on teinud laps, mitte vanem, siis on see ka tema vastutus. Head ühtset lahendust, kuidas rääkida, ei ole. Vanem tunneb oma last kõige paremini ja võib leida sobivaima viisi. Vajalik on jääda endale kindlaks, et enne täiskasvanuks saamist uimasteid ei proovita.

Kuula last ja proovi mõista, miks ta on soovinud e-sigarette proovida ja mida ta juba teab e-sigarettide kahjulikust mõjust. Aruta temaga kaasa ja too välja argumendid, millele laps ei ole ehk ise veel mõelnud.

Argumendid, mida vestluses kasutada ja millele tugineda:

Tubakatootjad ja edasimüüjad ei ole huvitatud niivõrd tarvitajate tervisest, vaid kasumi teenimisest oma toodete müügist. E-sigarettide ja huuletubaka müügi taga on samad suured tubakatööstuse ettevõtted, kes müüvad sigarette ja kes aastakümneid eitasid sigarettide kahjulikku tervisemõju ja seost kopsuvähiga. Seega ei saa neid usaldada ja nende sõnumitesse tuleb suhtuda kriitiliselt. Tubakatööstuse eesmärk on uute toodete müügile toomisega kindlustada endale uue põlvkonna tarbijad ja nikotiinisõltlased, kelle pealt kasumit edasi teenida, sest sigarettide suitsetamine väheneb tänu suurenenud terviseteadlikkusele.

Andmed uute toodete tervisemõjude kohta kogunevad aeglaselt. Selleks et näha, kas tarvitamine toob kaasa suurema haigestumuse ja suremuse, läheb aastaid ja vahel ka aastakümneid. Tänased tarvitajad on tuleviku uuringute sihtgrupp.

Nikotiini sisaldavad e-sigaretid pärsivad eesajukoore arengut ja seega näiteks õppimis-, otsustus- ja keskendumisvõimet ning enesekontrolli. Kuna aju areneb, kuni inimene on vähemalt 25-aastane, on mõistlik nendest toodetest hoiduda.

Tubakatööstus kasutab nikotiinitoodete maitsestamist just laste ja noorte ahvatlemiseks, kuigi nad seda ise ei tunnista. Just maitseained on e-sigarettide vedeliku üks ohtlikumaid lisandeid, sest sisaldavad kemikaale. See, mis võib olla ohutu toidu sees, ei ole sugugi ohutu kopsudesse hingates.

Nikotiin ei rahusta, sest nikotiin on stimulant. Nikotiini võõrutusnähud tekitavad närvilisust ja ärevust, mis leeveneb siis, kui inimene saab uue annuse nikotiini. See jätab petliku mulje rahustavast toimest. Nikotiinisõltuvus põhjustab meeleolu kõikumisi ning ärevust, mis omakorda vähendab keskendumise- ja õppimisvõimet ning mõjutab laste toimetulekut koolis.

E-sigareti aurus sisalduvad kemikaalid mõjutavad nii kasutaja kui ka kõrvalseisjate tervist, kes auru sisse hingavad.

Nikotiin põhjustab väga tugevat sõltuvust ja mida nooremana sa seda tarvitama hakkad, seda raskem on sul hiljem sellest vabaneda. Tihti ei õnnestugi inimestel sõltuvusest kunagi lahti saada ning nad surevad enneaegselt suitsetamisest tingitud haigustesse, nagu näiteks kopsuvähk.

Enamik (70%) Eesti teismelisi ei kasuta e-sigarette.

Küsimused, mida vestluses noorele esitada:

Vastus: „ Sest see ei põle ja paljud teevad seda ning nad on täiesti terved!"
Vastuargument: Selle toote kohta on väga erinevat informatsiooni. Mina olen lugenud, et need ei ole tervisele ohutud. E-vedelik sisaldab palju mürgiseid ühendeid. Eriti noortele ja lastele, kelle keha ning aju alles areneb, on need tooted kahjulikud. Olen lugenud, et need tooted võivad pidurdada laste arengut, sinu aju arengut. See võib mõjuda halvasti sinu vaimsele tervisele ja õppimisvõimele. Kui hoiad ennast nikotiinist ja tubakast eemale, annad endale võimaluse areneda võimekaks ja andekaks inimeseks, kes saab elus hästi hakkama. Paljud e-sigarettide tervist kahjustavad toimeid ongi silmale nähtamatud ja kujunevad välja pika aja jooksul.

Vastus: „ Internetist, sõpradelt, suitsuvaba Eesti leheküljelt."
Vastuargument: Ära usu seda mida räägivad inimesed, kes ise toodavad või müüvad neid tooteid, sest nad räägivad seda nende toodete reklaamimiseks, nagu teevad seda ka riidebrändid või teised tooted (või muu last kõnetav näide). Informatsioon internetis ei ole alati tõde ega tugine teadusuuringutele. Tootjad ja müüjad tahavad jätta oma toodetest mulje, et need on ohutud, sest nad on huvitatud oma müügi suurendamisest. Nad kasutavad inimeste veenmiseks igasuguseid võtteid ja kindlasti leiavad ka mõningaid uuringuid enda väidete kaitseks. Kuid paljud uuringud, millest nad räägivad, on nende enda poolt tellitud ja rahastatud ning neisse tuleb suhtuda kriitiliselt. Ka sõbrad võivad olla lugenud valeinfot, seega ei tasu ka seda kohe tõepähe võtta. Tervisespetsialistide/arstide poolt tõendatud materjali nikotiini- ja tubakatoodete kohta saad lugeda tubakainfo.ee lehelt. Tervisespetsialistide ja arstide poolt kontrollitud fakte tasub uskuda sellepärast, et nemad ei taha sulle midagi müüa ega soovi selle pealt kasu teenida.

Vastus: „ Ei tea, ei oska öelda..."
Vastuargument: Nende toodete keeld ei ole lihtsalt laste ja noorte kiusamiseks, vaid eelkõige on see keelatud seepärast, et kaitsta sinu tervist. Ka nikotiin on uimasti ja selle tarvitamisel on vaimsele ja füüsilisele tervisele tagajärjed. Kuna laste ning noorte keha ning vaim alles arenevad, siis on uimastite tarvitamine neile eriti ohtlik.

Vastus: „ Ma ei usu seda, kellelgi minu tuttavatest pole seda juhtunud."
Vastuargument: Tihti ei lõppe küll mürgistused surmaga, vaid inimene muutub esialgu näost valgeks, esineb oksendamist ja kõhulahtisust, vererõhk alaneb ning inimesel on halb enesetunne ning nõrkus. Inimene võib isegi minestada. Tihti ei oska noorte ümber olevad täiskasvanud inimesed ja ka noored ise neid sümptomeid nikotiini üledoosiga seostada. See, kui palju nikotiini muutub inimesele eluohtlikuks, sõltub tema kehamassist ja nikotiini allikast. Alles esimesi kordi nikotiiniga kokku puutudes on mürgistuse tõenäosus väga suur, eriti kui tarvitamisel võetakse eeskuju inimestelt, kes on nikotiinitooteid tarvitanud pikemat aega. Tooted on erineva nikotiinisisaldusega ja neid tundmata võibki tekkida mürgistuse oht. Eriti halvad võivad olla tagajärjed siis, kui nikotiinitooteid tarvitatakse koos alkoholiga.

NB! Nikotiini sisaldavaid tooteid ei tohiks jätta laokile (st oma väikese õe/venna käeulatusse), sest väikelastele võib toote allaneelamine olla eluohtlik. Sellisel juhul tuleb kutsuda abi.

Allaneelamisel loetakse nikotiini surmavaks koguseks täiskasvanul umbes 40 mg. Üks sigaret sisaldab alla neelates 15-20 mg nikotiini, mis väikelapsele on juba surmav.

Mis on elektrooniline sigaret?

E-sigaretid on patareidega töötavad seadmed, mis hoiavad ja soojendavad e-vedelikke, mis eraldavad auru, mida kasutajad sisse hingavad. E-sigareti kasutamist nimetatakse veipimiseks. E-sigaretid võivad välja näha nagu traditsioonilised sigaretid, sigarid või igapäevased esemed, nagu USB-pulgad või isegi pastakad. E-sigareti aurus sisalduvad kemikaalid mõjutavad nii kasutajat kui ka kõrvalseisjaid, kes auru sisse hingavad.

Mida teha, kui laps juba tarvitab e-sigaretti?

Kui su laps suitsetab, jää endale kindlaks ja toeta last suitsetamisest loobumisel. Võta appi tubakast loobumise nõustaja või noortepsühholoog, perearst ja lapse mittesuitsetavad sõbrad.

Tarkvanem.ee lehelt saad mõtteid, kuidas eri vanuses lastega piire seada ja tubakatoodete, sh e-sigarettide tarvitamisest rääkida.

Kust veel abi ja nõu küsida?

Lapsevanemad saavad nõu küsida tarkvanem.ee veebilehel, samuti saab lehel tutvuda varasemate küsimuste ja vastustega.

Väljaõppe läbinud pereterapeutide käest

Lapse koolipsühholoogilt või teistelt kooli tugitöötajatelt

Sulle meeldis see artikkel?

# data[].attributes.attachment_link.title
Elektroonilised sigaretid ja veipimine - mida lapsevanem teha võiks? - Tarkvanem ‹ Tubaka- ja nikotiinitooted - Tarkvanem

# data[].attributes.attachment_link.description
Miks e-sigareti tarvitamine on kahjulik? Iga suitsetamist imiteeriv toode on kahjulik, hoolimata sellest, et see on täiskasvanutele legaalne kasutada. E-sigareti tarvitamisel on mitmeid erinevaid kahjulikke mõjusid nii tervisele kui ka keskkonnale. Näiteks mõjutab e-sigareti tarvitamine aju arengut, õppimis-, otsustus- ja keskendumisvõimet ning enesekontrolli. Samuti suurendab tarvitamine stressi ja depressiooni tekkimise tõenäosust.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VEPA Käitumisoskuste Mäng on meetodite kogum, mida õpetaja saab kasutada tunnis õpitegevust katkestamata. VEPA loob klassis hooliva ja toetava õpikeskkonna.

VEPA arendab mängulisel viisil õpilaste eneseregulatsiooni ja sotsiaal-emotsionaalse pädevuse arengut. VEPA on lahe mäng, mis toob kooliellu rahu ja rõõmu.

VEPA on rahvusvaheliselt tunnustatud ja tõenduspõhine ennetustegevus, mis vähendab noorte riskikäitumist ja mõjutab positiivselt laste elukäiku.
Hmm... Mis on VEPA? On see siis metoodika, mäng või ennetustegevus?

Lapsevanemale

Lapsevanema jaoks on VEPA on hea viis toetada oma last. VEPA-t saab kasutada ka kodus!

Kooliperele

VEPA toetab kogu koolipere vaimset tervist ning aitab õpetajatel tõhusamalt õpetada ja lastel paremini õppida.

Kogukonnale

Ühiskonna jaoks VEPA on tõhus ennetusmeede, mis aitab ära hoida noorte riskikäitumist. VEPA loob turvalisemat tulevikku!

Rahvusvahelised uuringud on näidanud, et ennetus on riigile odavam kui sotsiaal- ja terviseprobleemide tagajärgedega tegelemine. Välja on arvestatud, et iga tänasel päeval ennetusse investeeritud euroga on tulevikus võimalik hoida kokku keskmiselt kümme eurot tervishoiu-, sotsiaal- ja õiguskaitseasutuste kuludelt.Ennetus on oluline inimese elukaare igas etapis, aga kõige mõjusam on riskikäitumise ja vaimse tervise probleemide ennetus laste ja noorte hulgas. Noorte tervise ja heaolu mõjutamiseks puudub üks konkreetne „võluvits". Positiivne vaimne tervis, head enesekohased ja sotsiaalsed oskused, toetavad vanemlikud oskused, hooliv ja turvaline haridusasutus, lapse tugev side kodu ja kooliga, teenuste olemasolu ja kättesaadavus kogukonnas ning ühiskonna hea organiseeritus vähendavad terviseprobleeme ja riskikäitumist.Just seetõttu on riik teinud koolidele kättesaadavaks tõenduspõhise VEPA metoodika, et läbi laste eneseregulatsioonioskuste arendamise vähendada probleemset käitumist (sh riskikäitumine, uimastite tarvitamine, õigusrikkumised jm), vaimse tervise probleemide kujunemist ning kasvatada terveid ja teistega arvestavaid täiskasvanuid. Ennetustöö peab olema valdkonnaülene ja tulemuste saavutamiseks on oluline kõigi osapoolte (riigiasutused, omavalitsused jt teised ennetusega seotud organisatsioonid) panus ja koostöö. Siinkohal tahame tänada koostööpartneritest kohalikke omavalitsusi ja koole, kes on panustanud enda ressurssidega, et VEPA metoodikaga alustavad õpetajad saaksid esimesel VEPA-aastal mentoritelt tuge. Tallinna Haridusamet, Saku Vallavalitsus, Kose vald, Raasiku vald, Saue vald, Lääne-Harju vald, Viimsi vald, Kohila Gümnaasium, Kehra Gümnaasium, Randvere kool, Tartu Veeriku Kool, Kiviõli I Keskkool, Maardu Gümnaasium - Kõigi ühtsus, igaühe unikaalsus - teie panus ennetustöösse läbi VEPA mentorsüsteemi ja õpetajate toetamise on hindamatu! Aitäh! Tutvu ka Eesti valdkondadeülese ennetuse kontseptsiooniga - www.siseministeerium.ee/ennetus-peab-olema-valdkondade-ulene

Dennis D. Embry on USA laste arengupsühholoog, ennetusteadlane, PAXIS Institute'i asutaja ja PAX Good Behavior Game'i arendaja (eestik. VEPA ehk Veel Paremaks Käitumisoskuste Mängu metoodika). Ta on juhtinud erivajadustega lastele suunatud haridus- ja teraapiaprogramme, nõustanud teadlasena laste telesaate „Sesame Street" tiimi ja on ka praegu kaasatud teadlasena John Hopkinsi ennetuse ja varajase sekkumise keskuse juhitud uurimusprojektidesse.Esinemistes on Dennis pidevalt rõhutanud, et tema elu on muutnud ja mõjutanud head õpetajad. Dennise perekondlik taust on väga dramaatiline ja kui ta oli kuueaastane, pani koolipsühholoog talle diagnoosi „alaarenenud". Tal polnud peaaegu mingit võimalust saada head haridust ja kasvada vaimselt terveks inimeseks. Õnneks oli tema esimese õpetaja jaoks tähtsam mitte diagnoos, vaid poisi arengupotentsiaal, mis võimaldas tal luua toetava keskkonna ja muuta lapse elukäiku.Dennis D. Embry isiklikud kogemused tõestavad, et õpetajatel ja teistel täiskasvanutel on võluvõim muuta laste tulevik helgemaks, isegi kui neil on väga keeruline taust. Dennis on arendanud VEPA ehk Veel Paremaks Käitumisoskuste Mängu metoodika just selliste õpetajate jaoks, kellele läheb korda laste käekäik ja kes näevad laste arenguvõimalusi. VEPA Käitumisoskuste Mäng on tõenduspõhine metoodika, mida õpetaja saab kasutada tunnis õpitegevust katkestamata. VEPA metoodika kasutamise teeb lihtsaks, et see ei ole eraldi tund või programm vaid erinevate elementide kogum nö õpetaja tööriistakohvris. VEPA-metoodika abil saab arendada laste psühholoogilist paindlikkust, eneseregulatsiooni (sh enesejuhtimist, emotsioonide juhtimist, pidurdust, keskendumist) ja kujundada käitumist (abistamine, koostöö, jagamine). VEPA tugevdab laste vaimset tervist, toetab sõbralikke suhteid klassis, muudab paremaks õpetaja kontakti lastega, suurendab turvalist käitumist ja aitab kasutada tunni aega kõige tõhusamalt.

VEPA metoodika mõjutab õpilaste motiivi kaasõpilasi aidata, järeldas Minni Aia-Utsal oma magistritöös. Analüüsist selgus, et VEPA õpilased tõid sagedamini välja altruistlikke ning kontrollklasside õpilased enesekeskseid ja egoistlikke motiive teiste aitamiseks. Altruistliku abistamise motiivi puhul on eesmärk tõsta teise inimese heaolu. Selle hoiakuga õpilased olid VEPA klassides ülekaalus ja nad kirjeldasid abistamise motiive järgnevalt: „Tahan, et neil parem oleks, et nad saaksid hullust olukorrast välja", „Soovin, et tema olukord paraneks", „Tahan, et teised oleksid rõõmsad. Ma tahan neile head teha", „Ma soovin, et kõigil ikka hästi läheks", „Et teine inimene ennast halvasti ei tunneks".Seevastu kontrollklasside õpilased aitasid teisi peamiselt iseenda pärast. Endast lähtumist võis välja lugeda õpilaste vastustest: „Sest kui ma ei aita, siis mul jääb peale seda kivi südamele", „Mul on endal väga hea tunne pärast abistamist", „Ma tean, et see toob mulle kasu", „Äkki veel saab midagi ka aitamisest".Kontrollklasside õpilased kirjeldasid sagedamini ka abistamise sotsiaalseid faktoreid - abistatakse neid, kes on varem sind ennast aidanud (vastastikune abistamine/mitteabistamine). Seevastu VEPA klasside õpilased pidasid oluliseks abistaja enda isikuomadusi (abivalmidus, heatahtlikkus, hoolivus, lahkus).Pikemalt saab magistritööst lugeda Õpetajate lehest: opleht.ee/2019/10/kuidas-paremini-opetada-vepa-on-voti/

# data[].attributes.attachment_link.description
VEPA Käitumisoskuste Mäng on meetodite kogum, mida õpetaja saab kasutada tunnis õpitegevust katkestamata. VEPA loob klassis hooliva ja toetava õpikeskkonna. VEPA arendab mängulisel viisil õpilaste eneseregulatsiooni ja sotsiaal-emotsionaalse pädevuse arengut. VEPA on lahe mäng, mis toob kooliellu rahu ja rõõmu. VEPA on rahvusvaheliselt tunnustatud ja tõenduspõhine ennetustegevus, mis vähendab noorte riskikäitumist ja mõjutab positiivselt laste elukäiku.

# data[].attributes.headline
Tervemad ja paremini toimetulevad linna- ja vallakodanikud. Ennetus- ja sotsiaaltöö

# data[].attributes.subject
Tervemad ja paremini toimetulevad linna- ja vallakodanikud. Ennetus- ja sotsiaaltöö

# data[].attributes.attachment_link.description
Märka ja tunnusta positiivset käitumist Kuidas maha rahuneda? Mida teha vihaga? Lapsega tülis. Kuidas edasi? Tugevate tunnetega toimetulek. Kuidas sa ennast tunned? Kuidas anda lapsele korraldusi? Lapse tunnustamine Kas oskad kuulata? Abiküsimused vestluseks lasteaialapsega Abiküsimused vestluseks algkoolilapsega Abiküsimused vestluseks teismelisega Kuidas mõjuvad reklaamid ja meedia?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kas lapse saatmine lasteaeda või kooli tekitab Sinus hirmu ja ärevust? Kuidas ta seal diabeeditoimingutega hakkama saab ja kes teda aitab? Sa tunned, et ei saa tööl rahulikult olla, sest mõtled pidevalt, mis on lapse veresuhkur ja kas toidu katteks sai insuliin tehtud?

Või oled hoopis õpetaja, kelle klassis on diabeediga laps ning tahad teada, kuidas teda vajadusel aidata?

Diabeedikooli õed ja kogemusnõustajad tulevad lasteaeda või kooli kohale üle Eesti, pakkudes täpselt lapse vajadustele vastavat koolitust. Vastavalt lapse raviplaanile koolitame õpetajaid, söökla töötajaid, treenereid, tugispetsialiste ja klassikaaslasi üheskoos tegutsema selle nimel, et lapse tervis oleks väljaspool kodu hästi hoitud. Kõik meie koolitajad on kas ise diabeediga lapse vanemad, põevad ise diabeeti või on sellega palju kokku puutunud - võid olla kindel, et nad mõistavad Su muresid.

Meie koolitaja käib kohapeal ja nõustab telefoni teel seni, kuni haridusasutus ja lapsevanem tunnevad, et tulevad edaspidi koostöös ise toime.

Koolituse tulemusel on:

lapse kaaslased teadlikud diabeedist, oskavad esmaabi anda ja tänu info jagamisele on kaaslaste poolt narrimine haruharv;

tagatud, et sööklas osatakse arvutada toidu süsivesikuid ja kättesaadav iganädalane menüü;

haridusasutuses lapsel tugiisik, kes aitab teda toiduinsuliini arvutamisel, annustamisel ja süsivesikute arvutamisel;

kõik lapsega kokkupuutuvad täiskasvanud teadlikud madala veresuhkru tunnustest ja oskavad anda esmaabi.

Diabeedikoolitust lasteaeda või kooli on võimalik tellida nii lapsevanemal, haridusasutusel kui ka kohalikul omavalitsusel.

Koolituse tellimiseks saab Diabeedikooliga ühendust võtta e-posti (info@diabeedikool.ee), telefoni (53037571) või allpool oleva tellimisvormi kaudu.

Kui koolituse tellijaks on lapsevanem, siis saab Diabeedikool pakkuda lapse ravijuhendist ja individuaalsetest vajadustest lähtuvat koolitust.

Kui koolituse tellijaks on haridusasutus või kohalik omavalitsus, siis kokkuleppel lapsevanemaga saame samuti koolituse sisus lähtuda lapse individuaalsetest vajadustest. Kui kokkulepe lapsevanemaga pole võimalik või individuaalseks koolituseks puudub vajadus, siis saavad haridusasutuse töötajad koolituse käigus üldisema ülevaate 1. tüüpi diabeedist lastel, oskused eriolukordades käitumiseks ning praktiliselt harjutada esmaabi andmist diabeediga lapsele.

Diabeedikoolitust lasteaias või koolis on võimalik rahastada erinevatest allikatest:

Kui koolituse tellijaks on lapsevanem, kelle laps on Diabeedikooli rehabilitatsiooniteenuse klient, siis tasub koolituse eest Sotsiaalkindlustusamet või Töötukassa.

Perioodil 2021- juuni 2022 toimub 25 diabeediga lapse toetamiseks haridusasutuste töötajate koolitamine ja nõustamine EHK poolt rahastatava projekti „Tervise edendamine lasteaias ja koolis" raames, mida viib ellu Tervise Arengu Instituut koostöös Eesti Laste ja Noorte Diabeedi Ühinguga.

Kui koolituse tellijaks on haridusasutus või kohalik omavalitsus, siis on teenust võimalik rahastada haridusasutuste täiendkoolituste eelarvest.

Koolituse läbiviimiseks täidab lapsevanem koos lapse endokrinoloogiga " Diabeediravi juhised ", kus on kirjeldatud vajalikud tegevused diabeedi haldamiseks lasteaia- või koolipäeva jooksul. Koolituse käigus saab lasteaia või kooli personal teadmised ja oskused, et järgida „Diabeediravi juhistes" toodut ning omalt poolt toetada diabeediga lapse head toimetulekut.

Lapsevanem peaks samuti koolitusel kohal olema, kuna see koolitus keskendub konkreetse lapse ravijuhistele ning tema vajadustele. Peale koolitust jääb lapsevanema kohustuseks igapäevane suhtlus kooli või lasteaiaga lapse diabeeti puudutavates küsimustes.

Lasteaia või kooli personalile mõeldud koolitusmaterjalid on jaotatud kolmeks tasemeks:

1. taseme juhend kõigile lasteaia või kooli töötajatele. Selle juhendiga ei kaasne koolitust, info võib panna üles õpetajate toas, jagada koosolekul või siseveebis.

1.+2. taseme juhend lapsega otseselt kokku puutuvatele õpetajatele ja teistele töötajatele. Nemad osalevad ka koolitusel.

1.+2.+3. taseme juhend lapse tugiisiku(te)le koos koolituse ja praktiliste harjutustega.

Koolitaja kohtub ka haridusasutuse toitlustajaga, vaadatakse üle menüü ning süsivesikute arvestamine. Vastavalt sotsiaalministri määrusele Tervisekaitsenõuded toitlustamisele koolieelses lasteasutuses ja koolis peab iga serveeritud toidu kohta olema arvestatud põhitoitainete (rasvad, valgud, süsivesikud) kogus ning see peab olema kättesaadav toidu valmistamise ja jaotamise kohas. Ehk siis - söökla peab olema võimeline iga päeva kohta väljastama menüü koos toiduportsude süsivesikute arvestusega.

Koolitusmaterjalid lasteaedadele ja koolidele

# data[].attributes.attachment_link.description
Kas lapse saatmine lasteaeda või kooli tekitab Sinus hirmu ja ärevust? Kuidas ta seal diabeeditoimingutega hakkama saab ja kes teda aitab? Sa tunned, et ei saa tööl rahulikult olla, sest mõtled pidevalt, mis on lapse veresuhkur ja kas toidu katteks sai insuliin tehtud?

# data[].attributes.attachment_link.description
Juhend paikkonna tervisedendajale, kuidas ja kellega teha koostööd. Juhend on koostatud praktiseerivate tervisedendajate poolt alles alustavatele kolleegide

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Seni kehtinud rahvastiku tervise arengukava aastateks 2009-2020 seadis eesmärgiks pikendada inimeste eluiga ja tervena elada jäänud eluaastaid. Kuigi keskmine oodatav eluiga on Eestis jõudsalt pikenenud, siis samas tempos ei ole lisandunud tervena elada jäänud eluaastaid. See tähendab, et inimesed elavad kauem, aga haigena.

Rahvastiku tervise arengukava 2020-2030 eesmärgid on:

Eesti inimeste keskmine oodatav eluiga kasvab 2030. aastaks meestel 78 ja naistel 84 eluaastani ning keskmine tervena elada jäänud aastate arv kasvab meestel 62 ja naistel 63 eluaastani.

Tervena elada jäänud aastate arv kasvab kiiremini kui oodatav eluiga ehk inimesed elavad suurema osa oma elust tervisest tulenevate piiranguteta.

Ebavõrdsus tervises (sugude, piirkondade ja haridustasemete vahel) väheneb vähemalt selliselt, et 2030. aastaks ei ole eluiga üheski maakonnas Eesti keskmisest lühem kui kaks aastat ning põhiharidusega inimeste keskmine oodatav eluiga ei jää kõrgharidusega inimeste keskmisest oodatavast elueast maha rohkem kui kaheksa eluaastat.

Eesmärkide saavutamiseks on vajalik, et aastaks 2030 ei oleks meeste ja naiste oodatava eluea vaheline erinevus suurem kui kuus aastat ning tervena elada jäänud aastate vaheline erinevus suurem kui üks aasta. 2019. aastal oli meeste ja naiste oodatava eluea vahe 8 aastat (Joonis 1) ja sünnihetkel tervena elada jäänud eluaastate vahe 3,5 aastat (Joonis 2).

Joonis 1. Meeste ja naiste oodatav eluiga koos RTAs seatud eesmärkidega. Allikas: Statistikaamet

Joonis 2. Meeste ja naiste sünnihetkel tervena elada jäänud aastad koos RTAs seatud eesmärkidega. Allikas: Statistikaamet.

Piirkondliku ebavõrdsuse vähendamiseks tervises on vajalik, et aastaks 2030 ei oleks oodatav eluiga üheski maakonnas Eesti keskmisest lühem kui kaks aastat ning tervena elada jäänud aastad pikeneksid kõikides maakondades. 2019. aasta seisuga oli Ida-Virumaa inimeste oodatav eluiga keskmiselt 4 aastat madalam kui Harjumaal ja Tartumaal ning 2 aastat madalam kui Eestis keskmiselt. Sünnihetkel oli tervena elada jäänud eluaastate arv kõige madalam Võrumaal ja Põlvamaal, kus see oli üle 14 aasta madalam kui Läänemaal ja üle kümne aasta madalam kui Eesti keskmine.

Joonis 3. Oodatav eluiga ja sünnihetkel tervena elada jäänud eluaastad maakondade lõikes ja Eesti keskmised näitajad 2019. aastal. Allikas: Statistikaamet

Tervise ebavõrdsuse vähendamiseks erineva haridustasemega inimeste vahel on vajalik, et oodatava eluea erinevus põhi- ja kõrgharidusega inimeste vahel
ei ole aastaks 2030 suurem kui kaheksa eluaastat ning tervena elada jäänud aastad pikenevad kõikide haridustasemete puhul. 2019. aastal oli põhiharidusega ja kõrgharidusega inimeste oodatava eluea vahe 9,5 aastat ja sünnihetkel tervena elada jäänud eluaastate vahe 15,5 aastat.

Joonis 4. Oodatava eluea ja sünnihetkel tervena elada jäänud eluaastate erinevus põhi- ja kõrgharidusega inimeste vahel 2019. aastal. Allikas: Statistikaamet

Aeg

Tegevus

18.07.2017

Väljatöötamise kavatsuse esialgse versiooni tutvustamine RTA juhtkomisjonile

- RTA 2015-2016 tulemused, uue arengukava väljakutsed (66.01 KB, PPTX) | Maris Uuetoa, sotsiaalministeerium.

- RTA juhtkomisjoni 18.07 protokoll (18.8 KB, DOCX)

21.12.2017- 24.01.2018

Väljatöötamise kavatsuse kooskõlastamine partneritega

Tagasiside väljatöötamise kavatsusele andsid Eesti Arstide Liit, Eesti Apteekide Ühendus, Eesti Haiglate Liit, Eesti Gerontoloogia ja Geriaatria Assotsiatsioon, Eesti Haigekassa, Eesti Puuetega Inimeste Koda, Eesti Ravimihulgimüüjate Liit, Eesti Perearstide Selts, MTÜ Elu Dementsusega, Tartu Ülikooli Peremeditsiini ja Rahvatervishoiu Instituut, Eesti Maaomavalitsuste Liit, Tööinspektsioon, Terviseamet, Ravimiamet, Siseministeerium, Kultuuriministeerium, Keskkonnaministeerium, Haridus- ja Teadusministeerium, Maaeluministeerium, Rahandusministeerium, Riigikantselei.

29.03.2018

Väljatöötamise kavatsuse heakskiitmine valitsuses

- Rahvastiku tervise arengukava 2020-2030 koostamise ettepanek (PDF)

PRESSITEADE: Sotsiaalministeerium hakkab töötama välja uut rahvastiku tervise arengukava

29.05.2018

Arutelu inimkeskse tervishoiu teemal

Arutelus osalesid Õdede Liidu, Perearstide Seltsi, MTÜ Noored Perearstid, Eesti Psühhiaatrite Seltsi, Eesti Onkoloogide Seltsi, Eesti Puuetega Inimeste Koja, Nooremarstide Ühenduse, Eesti Apteekrite Liidu, Eesti Proviisorite Koja, Ravimtootjate Liidu, Ämmaemandate Ühingu, Eesti Kiirabi Liidu, Eesti Taastusarstide Seltsi, Reumaliidu, Reumatoloogide Seltsi, MTÜ Apteekide Ühenduse, Eesti Ravimhulgimüüjate Liidu, Tartu Ülikooli Peremeditsiini ja Rahvatervishoiu Instituudi, Eesti Haigekassa, Tervise Arengu Instituudi, Terviseameti esindajad.

- Kaasamisürituse materjalid: Rahvastiku tervise arengukava 2020-2030 (1.76 MB, PDF)

- Arutelu inimkeskse tervishoiu teemal (22.95 KB, DOCX)

PRESSITEADE: Rahvastiku tervise arengukava 2020-2030 koostamisele anti avalöök

12.06.2018

RTA juhtkomisjoni koosolek - RTA 2020-2030 üldeesmärgi ja programmide struktuuri tutvustamine

- RTA 12.06 juhtkomisjoni koosoleku protokoll (643.27 KB, PDF)

- RTA uute programmide prioriteedid (597.03 KB, PPTX) | Heli Laarmann, Agris Koppel

- 2017. aasta RTA indikaatorite lõikes (7.51 MB, PPTX) | Maris Uuetoa

15.06.2018

Tervisedenduse 2018. aasta konverentsi sessioon „Kuidas, kus ja milleks me kujundame poliitikaid?"

- Tervisedenduse konverents 2018: Tervisesüsteem - eile, täna, homme

16.08.2018

Laiapõhjaline tervist toetavate valikute programmi arutelu

Arutelust võtsid osa Siseministeeriumi, Tervise Arengu Instituudi, SA Saagu Valgus, Eesti Vegan Seltsi, OÜ Heaole, SA Väärtustades Elu, MTÜ Teeme, Eesti Õdede Liidu, TLÜ Haapsalu Kolledži, Riigikantselei, Eesti Ämmaemandate Ühingu, Eesti Pereteraapia Ühingu, Ambromed kliiniku, Terviseameti, Eesti Arstiteadusüliõpilaste Seltsi, MTÜ Lahendus.net, Ravimiameti, Eesti Nooremarstide Ühenduse, Haridus- ja Teadusministeeriumi, Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskuse, Tartumaa Omavalitususte Liidu, Tallinna Tervisehoiu Kõrgkooli, Eesti Haigekassa, Maailma Terviseorganisatsiooni, Tallinna Ülikooli, ERSI, VATEK-i, Eesti Pereteraapia Ühingu, Eesti Tervisedenduse Ühingu, Eesti Karastusjookide Tootjate Liidu, Kaupmeeste Liidu, Politsei- ja Piirivalveameti, Eesti Gastroenteroloogide Seltsi, Maaeluministeeriumi, Eesti Toiduainetööstuse Liidu, Eesti Sotsiaalpedagoogide Ühenduse, Rahandusministeeriumi, Eesti Psühholoogide Liidu, Kultuuriministeeriumi, Alkoholitootajate ja Maaletoojate Liidu ning Lastekaitse Liidu esindajad.

- 16.08 avaliku aruteluseminari päevakava (268.01 KB, PDF)

- RTA 2020-2030 - kus me oleme, kuhu ja kuidas liigume? (944.55 KB, PDF) | Maris Uuetoa

- Tervist toetavate valikute programmi lähtekohad (721.73 KB, PDF) | Heli Laarmann

- 16.08 arutelude kokkuvõte (698.25 KB, PDF)

PRESSITEADE: Sotsiaalministeeriumis toimuvad rahvastiku tervise arengukava avalikud arutelud

17.08.2018

Laiapõhjaline tervist toetava keskkonna programmi arutelu

Arutelust võtsid osa Eesti Õdede Liidu, Terviseameti, Ravimiameti, Eesti Arhitektide Liidu, Estonian Connected Health klasteri, Eesti Nooremarstide Ühenduse, Eesti Planeerijate Ühingu, Maailma Terviseorganisatsiooni, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Maaeluministeeriumi, Keskkonnaministeeriumi, Tööinspektsiooni, Rahandusministeeriumi, Haridus- ja Teadusministeeriumi ning SA Tallinna Koolitervishoid esindajad.

- 17.08 avaliku aruteluseminari päevakava (202.21 KB, PDF)

- Milline on meie tervis ja elukeskkond? (4.01 MB, PDF) | Kristina Köhler

- RTA 2020-2030 - kus me oleme, kuhu ja kuidas liigume? (944.55 KB, PDF) | Maris Uuetoa

- Tervist toetava keskkonna programmi lähtekohad (922.83 KB, PDF) | Heli Laarmann

- 17.08 arutelude kokkuvõte (645.04 KB, PDF)

4.09.2018 - 8.10.2018

RTA 2020-2030 tervikteksti esialgse versiooni avalik konsultatsioon

Rahvastiku tervise arengukava 2020-2030 tervikteksti mustand

Ootame rahvastiku tervise arengukava 2020-2030 tervikteksti kohta arvamusi, täiendus- ja muudatusettepanekuid kuni 8. oktoobrini 2018 aadressile[email protected]

PRESSITEADE: Sotsiaalministeerium ootab arvamusi rahvastiku tervise arengukavale

oktoober 2018 - jaanuar 2019

Maakondades toimuvad rahvastiku tervise ja siseturvalisuse arengukavade arutelud

Arutelud toimuvad koostöös siseministeeriumi, Tervise Arengu Instituudi, maakondlike turvalisuse nõukogude ning tervisemeeskondadega.

Aruteluseminaride eesmärk on koostatavate arengukavade tarbeks kaardistada tervise ja turvalisusega seotud probleemid ja väljakutsed, millega tuleb järgmise kümnendi jooksul tegeleda ning kus riik saaks koostöös omavalitsustega ühiselt õla alla panna.

detsember 2018 - jaanuar 2019

RTA 2020-2030 tervikteksti esimene ametlik kooskõlastamine partneritega

21. detsembril 2018 saatis sotsiaalministeerium RTA 2020-2030 esimesele ametlikule kooskõlastusringile.

- Rahvastiku tervise arengukava eelnõude infosüsteemis

PRESSITEADE: Uus rahvastiku tervise arengukava seab eesmärgiks vähendada ebavõrdsust tervises

juuli - august 2019

RTA 2020-2030 terviktekst uuesti ametlikule kooskõlastusringile

Seoses valitsuse vahetumisega saatis 24. juulil 2019 Sotsiaalministeerium RTA 2020-2030 uuesti ametlikule kooskõlastusringile.

PRESSITEADE: Sotsiaalministeerium saatis rahvastiku tervise arengukava kooskõlastamisele

september - november 2019

RTA 2020-2030 kooskõlastusringile laekunud ettepanekute analüüs ja eelnõu täiendamine

veebruar 2020

RTA 2020-2030 arutelu Vabariigi Valitsuses

6. veebruaril 2020 arutas RTA 2020-2030 Vabariigi Valitsus ning saatis selle enne lõplikku kinnitamist arutamiseks Riigikogule.

PRESSITEADE: Valitsus toetas rahvastiku tervise arengukava 2020-2030

veebruar - detsember 2020

RTA 2020-2030 arutelud Riigikogus

Riigikogu komisjonidest toimusid arengukava arutelud sotsiaalkomisjonis 18. veebruaril, 29. septembril ja 7. detsembril ja rahvastikukriisi lahendamise probleemkomisjonis 12. oktoobril 2020. Arutelud viibisid seoses COVID-19 kriisiga.

veebruar 2021

RTA 2020-2030 arutelu Riigikogu suures saalis

PRESSITEADE: Riigikogu arutab rahvastiku tervise arengukava olulise tähtsusega riikliku küsimusena
PRESSITEADE: Riigikogu arutas rahvatervise arengukava olulise tähtsusega riikliku küsimusena

aprill 2021

RTA 2020-2030 heakskiitmine Vabariigi Valitsuses

Viimati uuendatud 27.03.2023

# data[].attributes.attachment_link.description
Seni kehtinud rahvastiku tervise arengukava aastateks 2009-2020 seadis eesmärgiks pikendada inimeste eluiga ja tervena elada jäänud eluaastaid. Kuigi keskmine oodatav eluiga on Eestis jõudsalt pikenenud, siis samas tempos ei ole lisandunud tervena elada jäänud eluaastaid. See tähendab, et inimesed elavad kauem, aga haigena. Rahvastiku tervise arengukava 2020-2030 eesmärgid on: Eesti inimeste keskmine oodatav eluiga kasvab 2030.

# data[].attributes.attachment_link.description
„Eesti 2035" on riigi pikaajaline arengustrateegia. Selle eesmärk on kasvatada ja toetada meie inimeste heaolu nii, et Eesti oleks ka kahekümne aasta pärast parim paik elamiseks ja töötamiseks.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vabariigi Valitsus kinnitas 23. veebruaril 2023 Heaolu arengukava 2023–2030

# data[].attributes.headline
Laste ja noorte seksuaalkäitumise lipusüsteem

# data[].attributes.subject
Laste ja noorte seksuaalkäitumise lipusüsteem

# data[].attributes.headline
E-sigarettide tarvitamise pidrudamine ja ennetamine koolis

# data[].attributes.subject
E-sigarettide tarvitamise pidrudamine ja ennetamine koolis

# data[].attributes.headline
E-sigaret - kuidas käituda, kui on toimunud tarvitamine?

# data[].attributes.subject
E-sigaret - kuidas käituda, kui on toimunud tarvitamine?

# data[].attributes.headline
Maakonna tervise- ja heaoluprofiili kasutusjuhend 2018

# data[].attributes.subject
Maakonna tervise- ja heaoluprofiili kasutusjuhend 2018

# data[].attributes.headline
Noorukite sõeltestimine, lühisekkumine ja ravile suunamine uimastite tarvitamise korral

# data[].attributes.subject
Noorukite sõeltestimine, lühisekkumine ja ravile suunamine uimastite tarvitamise korral

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuidas kiusamist ära tunda? Mida saab selle ennetamiseks kodus ja koolis ette võtta? Kuidas toetada last, kui selgub, et teda kiusatakse? Kuidas lahendada olukord, kui selgub, et sinu laps on kiusaja? Kuidas õpetada kõrvalseisjat ohvrit toetama, kui su laps on tunnistanud, et kedagi tema klassis kiusatakse?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiusamisvaba Kool - Muudame Eesti koolid kiusamisvabaks

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuidas kiusamist ära tunda? Mida saab selle ennetamiseks kodus ja koolis ette võtta? Kuidas toetada last, kui selgub, et teda kiusatakse? Kuidas lahendada olukord, kui selgub, et sinu laps on kiusaja? Kuidas õpetada kõrvalseisjat ohvrit toetama, kui su laps on tunnistanud, et kedagi tema klassis kiusatakse?

# data[].attributes.headline
Vaimse tervise probleemide ennetamine koolis

# data[].attributes.subject
Vaimse tervise probleemide ennetamine koolis

# data[].attributes.headline
Laste ja noorte seksuaalkäitumise lipusüsteem

# data[].attributes.subject
Laste ja noorte seksuaalkäitumise lipusüsteem

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maakonna tervise ja heaolu ülevaated on lühikesed statistilised profiilid, mis esitavad maakonniti kättesaadavate andmete põhjal valiku tervise ja heaolu näitajatest. Need aitavad positsioneerida maakondi Eesti keskmise suhtes.

Maakonna tervise ja heaolu ülevaadete eesmärk ei ole seada maakondade tervist pingeritta ega väita, et ühes maakonnas on elu parem või halvem. Pigem on ülevaated põgus pilguheit kitsaskohtadele ning viimaste aastate arengutele maakondade näitajates, moodustades üheskoos üpris kirju n-ö Eesti heaolukaardi.

Ülevaadete struktuur jaguneb järgmiselt:

esimesed leheküljed keskenduvad rahvastikule ja peamistele tervisenäitajatele

teise osa keskendub ülekaalulisusele ja kodukeskkonna vigastustele kogu eluea vältel

kolmandana on fookuses maakonna elanike rahulolu, pakkudes võrdlust maakonnas asuvate omavalitsuste lõikes

viimaseks on suur võrdlusgraafik ligi 50 näitaja osas, tuues välja maakonna positsiooni Eesti keskmise kui ka teiste maakondade suhtes.

Maakondade tervise ja heaolu ülevaated koondavad väga suurt hulka erinevaid andmeid, millest korrektsete järelduste tegemisel on oluline mõista, kuidas on näitajad arvutatud ning mida nad näitavad. Tähelepaneku tõlgendamiseks, indikaatorite selgitused, arvutused ning täpsed andmeallikad on leitavad tõlgendusjuhisest.
Maakonna tervise ja heaolu ülevaadete metoodika ja tõlgendamine
Ülevaated saab alla laadida siit:

Tutvuge kindlasti ka näitajate ja võrdlusgraafiku tõlgendamise juhistega!

Võrdlusgraafiku tõlgendamise juhis

Ülevaadete viimastel lehekülgedel on võrdlusgraafik, mis annab ülevaate maakonna olukorrast võrreldes Eesti keskmisega.

Suurel võrdlusgraafikul olevate andmete tõlgendamisel tasub silmas pidada seda, et graafikul on üheskoos tervisemõjurid, mille mõju on omavahel ajaliselt nihkes. Käesoleva aasta haigestumust mõjutab tervisekäitumine, mis leidis aset 20-30 aastat tagasi ning käesoleva aasta suremust omakorda mõjutab kümne aasta tagune haigestumus. Elanike tervist mõjutavate tegurite muutumise tagajärjed avalduvad enamasti pika aja jooksul ja järk-järgult.

Mida tähendab värviline skaala?

Roheline ja punane osa näitavad kogu varieeruvust ühe näitaja lõikes ehk vahemikku, mille otstes on Eesti parim ja Eesti halvim näitaja. Kollane osa näitab vahemikku, kuhu enamus Eesti maakondadest asetub. Statistiliselt tähendab see seda, et 25-protsentiil (ehk alumine kvartiil) on tunnuse väärtus, millest väiksemaid või võrdseid tunnuseid on ligikaudu 25%. 75-protsentiil (ehk ülemine kvartiil) on tunnuse väärtus, millest suuremaid või võrdseid tunnuseid on ligikaudu 25%. Ülemise ja alumise kvartiili vahele jääb 50% tunnuste väärtustest. Seega 50 protsendil maakondadest on vastava näitaja väärtus kollases alas.

Tõlgendamisel tasub meeles pidada

Erinevad andmeallikad

Ülevaadetes kasutatud andmed pärinevad eri allikatest ning seda tuleb nende tõlgendamisel ka silmas pidada. Näiteks nakkushaiguste andmed on Terviseameti registreeritud ning seega näitab maakonda, kus haigestumine registreeriti. Päästeameti andmed põhinevad sündmuse registreerimise maakonnal. Registrite (surmapõhjuste, sünni- ja tuberkuloosiregister ning vähi sõeluuringute register) andmed on inimese raporteeritud elukoha põhised. See kõik võib teatud maakondade näitajaid mõjutada, kuna inimese registreeritud elukoht ei pruugi vastata tegelikule ning registreeritud sündmus võib juhtuda ka teise maakonna elanikuga.

Uuringuandmete tõlgendamisel tuleb silmas pidada, et ülevaadetes kasutatud uuringute valimitest kõik ei ole koostatud pidades silmas maakondlikku jaotust. Seega võib väiksemates maakondades olla juhuslikke kõikumisi, mis tulenevad väikesest küsitletute arvust.

Võrreldavate näitajate arvutamine

Kuna Eesti maakondade rahvaarv on väga erinev ning paljudes vaadeldavates nähtustes esineb aastati juhuslikke kõikumisi, on mitmete näitajate puhul võrdlusgraafiku jaoks arvutatud kahe või kolme aasta keskmine - ning kordaja aluseks omakorda kasutatud kolme aasta keskmist rahvaarvu. Seega ei tasu iga maakonna ülevaate 4. leheküljel olevalt suurelt võrdlusgraafikult otsida täpseid viimase aasta numbreid ning ka aegridades ei ole esitatud täpselt samad arvud.

Siiski tuleb ettevaatlikumalt tõlgendada väiksemate maakondade (eriti Hiiumaa) andmeid, kus ka kolme aasta keskmine näitaja võib tegelikku olukorda mitte kuigi täpselt kajastada.

# data[].attributes.attachment_link.title
Maakondade tervise ja heaolu ülevaated 2022

# data[].attributes.attachment_link.description
Maakonna tervise ja heaolu ülevaated on lühikesed statistilised profiilid, mis esitavad maakonniti kättesaadavate andmete põhjal valiku tervise ja heaolu näitajatest. Need aitavad positsioneerida maakondi Eesti keskmise suhtes. Maakonna tervise ja heaolu ülevaadete eesmärk ei ole seada maakondade tervist pingeritta ega väita, et ühes maakonnas on elu parem või halvem.

# data[].attributes.headline
Eesti noorte seksuaaltervis - teadmised, hoiakud ja käitumine

# data[].attributes.subject
Eesti noorte seksuaaltervis - teadmised, hoiakud ja käitumine

# data[].attributes.headline
Inofmaterjal koolieesele lasteausutsele  - seksuaalse väärkohtlemise ennetamine

# data[].attributes.subject
Inofmaterjal koolieesele lasteausutsele  - seksuaalse väärkohtlemise ennetamine