# data[].attributes.location_name
Amalienborg, Amalienborg Slotsplads, København K

# data[].attributes.headline
Amalienborg, Amalienborg Slotsplads, København K

# data[].attributes.subject
Amalienborg, Amalienborg Slotsplads, København K

# data[].attributes.body
I dag er det danske monarki uden nogen reel magt. Den danske monark kan dog ikke straffes af Grundloven, hvilket er et fortidigt tegn på en af kong Frederik 7.'s krav i 1849 for at underskrive Grundloven. Det danske kongehus er ikke pålagt nogen egentlig magt under Vatikanet og Paven.

# data[].attributes.body
Kejser Wilhelm II blev kejser i 1888 efter sin fars død. Hans far blev Kejser af Tyskland efter han vandt den fransk-tyske krig (1870-1871). Her blev Kejser Wilhelm I kronet uden Pavens beføjelse, hvilket betød et brud i kristendommens magt i Europa. Kejser Wilhelm II blev dog også den sidste Kejser af Tyskland (også set efterfølger af det tysk-romerske kejserdømme), da han indvolverede riget i 1. Verdenkrig. Kejser Wilhelm II blev ligesom kejserriget i Tyskland afsat i 1918.

# data[].attributes.body
Kristendommen og enevælden var på tilbagetogt i Europa. Efter den franske revolution begyndte andre europæiske stater at forme sig efter demokrati og den endelige afskaffelse af monarkiet. I Danmark var vendepunktet i det danske monarki Grundloven i 1849. Denne gjorde at der kom parlementarisme i Danmark, hvilket gav folket og folketinget magt, og det reducerede naturligvis kongens magtbeføjelser. Dette brud var med til, at gøre en ende på monarkiet i Danmark som man kendte det, og også andre diktaturstater og monarkier i Europa fulgte samme skæbne.

# data[].attributes.body
Under Napoleonskrigene blev det tysk-romerske rige stort set afskaffet, da kejser Napoleon Bonaparte besatte Tyskland og opløste mange af de små tyske stater. I 1804 blev han kronet til kejser af Paven, men tog selv kronen på hovedet, da han mente at han var kronet af folket og ikke af Gud. Efter mange nederlag blev Napoleon tvunget til at abdicere og leve i eksil. Napoleons tid som kejser, var dog set som begyndelsen på enden på kristendommens og pavens magt i Europa.

# data[].attributes.location_name
Jelling Monumenterne UNESCO World Heritage, Thyrasvej, Jelling

# data[].attributes.headline
Jelling Monumenterne UNESCO World Heritage, Thyrasvej, Jelling

# data[].attributes.subject
Jelling Monumenterne UNESCO World Heritage, Thyrasvej, Jelling

# data[].attributes.body
Vatikanets magt udspillede sig på tværs af Europa, og i år 965 havde kristendommen fundet sin vej til Danmark. Det var i dette år, hvor kongen af Danmark (Harald Blåtand) gjorde danerne kristen, og markerede dette ved at rejse en runesten bedre kendt som Jellingestenen.

# data[].attributes.body
Det tysk-romerske rige (962 e.Kr. - 1806 e.Kr.). Efter det vestromerske rigs fald i 476 e.Kr. blev Europa splittet i små stater. I 962 e.Kr. blev Otto den Store kronet til kejser af Det Tysk-romerske Rige af Pave Johannes XII. Det tysk-romerske rige blev officielt opløst i 1806, efter at Napoleon Bonaparte havde besejret Østrig og tvunget kejser Franz II til at abdicere (senere Franz I af Østrig-Ungarn). Kristendommen i Europa havde nu vundet frem og var med til at afgøre, hvem der havde magten i Europa. Selvom der blev udnævt forskellige kejsere var det de facto paven og Vatikanet, hvor magten besad.

# data[].attributes.attachment_caption
Konstantinobel (nu Istanbul) var hovedstaden i det østromerske rige

# data[].attributes.body
Arcadius blev som før nævnt udpeget som kejser af det østromerske rige, som efter riget faldt blev kaldt for det Byzantinske Rige. Det Byzantinske Rige eksisterede i mere end 1000 år efter sammenbruddet af Vestromerriget. I 1204 blev hovedstaden Konstantinobel plyndret af det fjerde korstog som var beordret af de vestlige kristne magter i Venedig. Magten i det østromerske rige kom derved under kristlig indflydelse, og de resterende kejsere fra 1204 og frem til det østromerske riges endelige fald i 1453 bliver betegnet som eksilkejsere, da Konstantinopel nu var under kristlig indflydelse. Dette var et stort brud i Europa, da det nu for alvor var kristendommen, som var den største magt i Europa.

# data[].attributes.attachment_caption
Romulus Augustus bliver tvunget til, at abdicere til Odoaker (476 e.Kr.)

# data[].attributes.body
Vestromerriget blev gradvist svækket af en række faktorer, herunder økonomisk nedgang, politisk ustabilitet, militære nederlag og invasioner fra barbariske stammer. Disse faktorer førte til en gradvis nedgang i rigets magt og indflydelse og til sidst til dets sammenbrud i 476 e.Kr. Den Vestromerske kejser, Romulus Augustus blev tvunget til at abdicere til Odoaker, en germansk leder af herulerne. Dette betød ophøret af det Vestromerske rige.

# data[].attributes.attachment_caption
Kejser Theodosius I, det samlede Romerriges sidste kejser

# data[].attributes.body
Den romerske kejsertid blomstrede fra Kejser Augustus' sejr i 27 f.Kr. og frem til Kejser Theodosius I død i 395 e.Kr. De romerske kejsere havde videreført Kejser Augustus' politik og havde udviklet en række institutioner og traditioner, som skulle hjælpe kejseren med at bibeholde magten ved at folket var tilfreds. Romerriget var dog så svært at regerer over, at riget blev delt i to efter Kejser Theodosius' død i 395 e.Kr. at riget blev delt mellem hans sønner, Honorius og Arcadius. Honorius og Arcadius fik tildelt hvert deres rige (henholdsvis det vest-romerske rige og det øst-romerske rige) og Europas magt blev nu fordelt, men stadigvæk under et diktaturstyre.

# data[].attributes.body
Det romerske kejserige begyndte i 27 f.Kr. da Augustus sejrede over Kleopatra og Marcus Antonius i slaget ved Aticum. Sejren betød et brud på den romerske republik og begyndelsen på det romerske kejserrige. Det var dermed enden på et demokrati og starten på et diktatur. Det nye kejserrige var det mest magtfulde rige i Europa og var på sit største under kejser Trajan (98 e.Kr - 117 e.Kr.). Romerriget og Romerrigets kejsere skulle fortsætte som den største magt i Europa indtil Romerrigets opløsning i år 396 e.Kr.