# data[].attributes.body
Gruppe 8: Ella, Fredrik, Selina

Fonologi: ch-lyden ,R utales som skarre r, både stemt og ustemt s

Morfologi: 3 kjønn, sterke og svake verb, verb bøyes i kjønn og tall

Syntaks: når det er hjelpverb så setter man verbet ti slutt

«Jeg kan snakke tysk»

blir til

-«Ich kann Deutsch sprechen.»

ordforåd :

mange ord som er henta fra engelsk

hand - hand

vater - father

rock

hai er det samme på norsk

det er mnage ord på norsk som er henta fra tysk

rød på norsk - rot på tysk

# data[].attributes.body
Gruppe2: Magnus, Kristiane og Ida-Marie

Fonologi:

-stort sett de samme lydene.

- legger a'en litt lenger bak i munn.

-Svensk: sju, Norsk: sju/syv

Morfoligi:

-substantiv blir bøyd i tall: (entall: häst og flertall: hästar), bestemthet (ubestemt: häst og bestemt: hästen), men ikke i kasus.

-Verb blir bøyd i tid (presens: älskar og preteritum: älskede), men ikke i person og tall.

Syntaks:

Ordforråd:

# data[].attributes.body
gruppe 3

fonologi: uttalelsen er annerledes, andre bokstaver

, latinbasert alfabet, trykk på første stavelse,

bløte konsonanter,

ord som uttales likt på norsk (skrives annerledes)

morfologi: kasus, 3 kjønn og to tall, verbene bøyes i alle personer entall, en felles flertallsform.

syntaks: setningene er bygd opp annerledes, bruker ikke ord som f.eks "som og var"

.jeg kan snakke islandsk-Ég get talað íslensku

lik setningsoppbygning:

ordforråd: få låneord, gjør om låneord til sine egne.

# data[].attributes.body
Gruppe 1: Sindre, Ingrid og madeleine

Dansk er et skandinavisk språk som er nært tilknyttet til svensk og norsk,

men også andre germanske språk som f.eks. Tysk. Spesielt i Nord-Tyskland finnes det

mange danske minoritetsgrupper. Dansk har veldig mye importord og har tatt veldig

mange ord fra engelsk. De bruker også mange engelske bøyningsmåter, for eksempel interviews

som flertall av interview.

Fonologi: bakre vokaler, mye bruk av bløte konsonanter, for eksempel smage og pige.

Morfologi: har ikke dobbel bestemthet "Den raskeste løperen". De bruker ikke like mye enstavelsesverb, for eksempel

sier de "sige" og "moder". i flertallsform presens sier de f.eks. "vi ere" og "vi have".

De bruker aldri dobbel konsonant i utlyd, for eksmpel gik, hende og tand.

syntaks: Den som utfører en handling, altså subjektet, må stå forann verbet i en setning

Leksikon: Danmark har hatt tette bånd til Tyskland og England blant annet,

og har derfor svært mange like ord med disse landene. Vi i Norge var under Danmark i flere

og språket vårt er dermed veldig likt, spesielt når det kommer til stavelsen. Selv etter 1814 var det

mange som ønsker å bevare det danske språket.

# data[].attributes.body
Gruppe 4: Tarjei, Anh-Tai og Øystein

Fonologi: 10 korte vokaler og 21 konsonanter

Morfologi: Genetiv blir bare brukt til faste uttrykk

Syntaks: Litt likt islandsk

Leksikon: Har få importord sammenlignet med norsk og skandinavisk

# data[].attributes.body
Gruppe 5: Helene, Jens, Katarina

Fonologi:
Eks: th-lyd, stemt "s", rund "r",

Morfologi:

-Ord bøyes ikke etter kjønn
-bøyer etter tid og entall, flertall

Syntaks:

Likt som på Norsk

Leksikon:
-Mange engelske ord har blitt spredt til andre språk, eks:
hamburger, ketchup, snowboard, Double (dobbel på norsk), donut, book (bok på norsk), internet,

# data[].attributes.body
Gruppe 7: Espen, Sondre, Maren

Fonologi: 5 vokaler: a, e, i, o, u. Dobbel l blir til j. "Lespe-s"Ñ

Morfologi: s i flertall, ulike determinativ, to kjønn i substantiv

(ikke intetkjønn).

Syntaks: Adjektiv etter substantiv utenom sprsmål.

Leksikon: Mange latinske ord. Rodeo, ranch, mustang er hentet fra spansk.

# data[].attributes.body
Gruppe 6: Peshang, Emma, Michael

Fonologi: nasale vokaler  ɛ, œ, ã, ɔ

Morfologi: Ingen intetkjønnsform

Syntaks:  substantiv før adjektiv

Leksikon:

# data[].attributes.body
Gruppe 9: Rebekka & Saqo

Fonologi: 5 vokaler (aeiou)

Morfologi: ikke kasus eller bestemthet

Syntaks: SOV-språk -> substantiv, objekt, verb

-> jeg hjemme hamburger spiser.

Leksikon: vet ikke sikkert hvor språket
stammer fra, men mange ord er lånt fra kinesisk