# data[].attributes.body
Työryhmän pohtimissa seikoissa on tunnistettu keskeisiä elementtejä, kiitos siitä!

# data[].attributes.body
Oppiminen tapahtuu ensisijaisesti vuorovaikutuksessa. Jos etäopetusta laajennetaan, tulee turvata oppilaan oikeus oppimiseen sekä sosiaaliseen kanssakäymiseen ja kehitykseen muiden kanssa.

# data[].attributes.body
Vaikka muuta toivoisimme, meillä on melko paljon oppilaita, jotka eivät syystä tai toisesta käy koulua. Kun koulumatkat joillakin entisestään pitenevät koulujen lakkauttamisen vuoksi, heidän määränsä saattaa jopa lisääntyä. Haluammeko olla oikeassa vai onnellisia siitä, että tavalla tai toisella nämäkin oppilaat saisivat perusopetuksen oppimäärän suoritettua? Emme kannata oppilas-koulu -etäopetusta, mutta onko se kuitenkin vähemmän huono vaihtoehto kun nykyinen: oppilas ei saa perusopetusta suoritettua, eikä pääse elämässään eteenpäin?

# data[].attributes.body
Vähemmän oppilaita - ei kokonaisnäkemystä "valtakunnallisesta vaatimustasosta".

-> Tähän ei kuitenkaan ole ratkaisuna valtakunnalliset kokeet, sillä pienemmälle oppilasryhmälle saatetaan opettaa eri asioita kuin isommalle ryhmälle. Mitä koe tällöin mittaisi?

Enemmän oppilaita - hajontaa enemmän.

Tämä haastaa sitä, miten opetussuunnitelman perusteet tulisi kirjottaa.

# data[].attributes.body
Ja eritoten sen puute.

Aineenhallintaan liittyvää koulutusta ei ole ollut aiemminkaan riittävästi oppiaineen näkökulmasta katsottuna.

# data[].attributes.body
Olisi hyvä että etäopetus olisi määritelty selkeästi opetussuunnitelman perusteissa. Mitkä rajoitteet on etäopetuksella, mitä asioita ei voida etäopettaa, tai kuinka paljon jonkun oppiaineen opetuksesta voidaan suorittaa tai opettaa etäopetuksena yms.

# data[].attributes.body
Tarkastelu laajemminkin, ja vertailu kansainvälisessä kontekstissa. Pääkaupunkiseudulla riittää lähinnä tällä hetkellä siihen, että ryhmäkoot voidaan pitää pieninä (ei tarkoituksenmukaista). Mitä mahdollisuuksia voisi tarjota kunnille?

# data[].attributes.headline
Kotoperäiset kielet ja etäyhteyksiä hyödyntävä opetus

# data[].attributes.subject
Kotoperäiset kielet ja etäyhteyksiä hyödyntävä opetus

# data[].attributes.body
Kotoperäisiä kielenkäyttäjiä on vähän jo nyt, heille joillakin alueilla on ainoa? mahdollisuus saada opetusta omassa kielessä etäyhteydellä.

# data[].attributes.body
Miten LO ja AO yhteisopetus mahdollistuisi yhdessä yli luokkarajojen aiempaa paremmin.

# data[].attributes.body
Valtakunnallista tukea, oppaita, verkostoja, hyvien käytäntöjen jakamista, hanketoimintaa ei ole ollut pitkään aikaan. Olisi syytä laatia opas tai oppaita järjestämisen malleihin, pedagogiikkaan ja teknologiaan.

# data[].attributes.body
Ihmettelen, että opettajapula on tuotu esiin vain erityisluokanopettajien ym. osalta. Valtioneuvoston kanslia tuoreessa S2-opetus ja sen muutostarpeet -julkaisussa (VALMIS_Tiedetta-tiiviisti_Suomi-toisena-kielena-opetus-ja-sen-muutostarpeet.pdf, s. 9-10) todetaan, että osaavista S2-opettajista on pulaa, vaikka äidinkielen ja kirjallisuuden lehtorit ovat muodollisesti päteviä myös S2-oppimäärässä. "S2-ammattilaisia on tarpeeseen nähden vähän ja heidänkin osaamisensa voi olla kirjavaa. Myös alueilla, joissa vieraskielisiä on ollut paljon jo pitkään, on pulaa osaavista S2-opettajista, kielitietoisen opetuksen hallitsevista luokan- ja aineenopettajista sekä pätevistä valmistavan opetuksen opettajista."

# data[].attributes.body
Jos opettajankoulutus ei uudistu, ei opettajatarpeeseen pystytä vastaamaan. Aineyhdistelmät voisivat olla monipuolisempia. Samoin mahdollisuudet olla yhtä aikaa luokan- ja aineenopettaja. On helpompaa opiskella luokanopettajasta aineenopettajaksi kuin päinvastoin.

# data[].attributes.body
on kaksiteräinen miekka: Toisaalta mahdollistaa yhdenvertaisemmin esimerkiksi eri uskontojen oppimäärien opetusta, mutta toisaalta etäyhteyksien päässä olevat ovat eriarvoisessa asemassa verrattuna lähiopetukseen oppiaineessa, jonka tavoitteiden näkökulmasta vuorovaikutuksella on iso merkitys.

# data[].attributes.body
Opetuksen järjestämistä näivettää se, jos kunnat eivät suostu tekemään yhteistyötä (tai yhdistymään).

# data[].attributes.body
Ehdotus: etäopetus --> monimuoto-opetus eli puhutaan mieluummin monimuoto-opetuksesta, jossa yhdistetään joustavasti tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan lähiopetusta ja etäopetusta (ja hydridiä). Etäopetuksella on edelleen niin negatiivinen "klangi" monen mielessä.

# data[].attributes.body
tukemaan oppilasta oikeasti niissä asioissa, joissa hän tarvitsee tukea saavuttaakseen tietyn osaamisen tason?

-> Laatumittari opetuksen järjestäjille.

# data[].attributes.body
Tavoitteet on eri asia kuin osaamisen tason kuvaukset eli kriteerit. Eli arvosanan 5 kriteeri ei ole opetukselle tai oppimiselle asetettu tavoite.

# data[].attributes.body
Jos halutaan kirjoittaa osaamisen kuvaukset jokaiselle vuosiluokalle - pitää avata tuntijako ja tätä kautta perusteet. Nykyperusteisiin ne eivät tällä hetkellä istu. Kiitos Tommi aikataulun avaamisesta - odotamme siis!

# data[].attributes.body
Nuorten opettajien mentoroinnin toimintamallin tulisi olla selkeä. Nytkin on käytössä monessa koulussa, ja mentorointi hukkuu kouluarjen ruuhkaisuuteen.

# data[].attributes.body
Yhteiskunnallisessa kehityksessä kehittämisehdotus kuuluu: "Sujuvoitetaan maahanmuuttotaustaisten oppilaiden koulutuspolkuja vahvistamalla kansallista maahanmuuttotaustaisten oppilaiden kielen kehittymisen tuen säädöspohjaa." Tommi sanoi, että tätä pitää vielä selkeyttää. KIEPPI-toimenpideohjelman kokemusten ja lukuisten tutkimusten mukaan tähän kuuluvat mm. seuraavat toimet:

-          S2-oppimäärän sisällyttäminen tuntijakoasetukseen selkeästi

-          suomen/ruotsin toisena kielenä ja kirjallisuuden opetuksen pysyvä rahoitus, jota opetuksen järjestäjien koordinaattoreiden ei tarvitse hakea tosi hankalalla ja työllistävällä tavalla vuosittain; rahoituksen kohdistuminen tähän opetukseen varmistettava

-          huoltajien ja koulun roolien selventäminen ja tarkentaminen suomen/ruotsin oppimäärän valinnassa

-          mahdolliset valmistavan opetuksen jatkovahvistamistoimet

Kaikki tutkimukset tukevat oman äidinkielen opetuksen vahvistamista ja suurta merkitystä. On tarpeen myös vahvistaa opetuksen asemaa, aloittaa järjestelmällinen oman äidinkielen opettajien perus- ja täydennyskoulutus ja oppimateriaalituotanto. Oman äidinkielen opettajat ovat myös korvaamattoman tärkeitä kotoutumisen tukemisessa, oppilaiden roolimalleina ja vanhempien luotettuina, kun kaikki suomalaisessa järjestelmässä on vielä uutta ja outoa.

Tämän kirjasi siis Sanna V-H

# data[].attributes.body
Vähimmäisosaamistason määrittely toisen luokan ja kolmannen luokan nivelvaiheeseen on hyvä avaus.

# data[].attributes.body
Suuri uhka perusopetuksen kehittämiselle on se, jos jatkossakin perusopetuksen kehittämistyötä opetushallituksessa vetävät henkilöt muista yksiköistä, eikä perusopetusyksikön ja heidän välillään ole säännöllistä keskusteluyhteyttä. Oppiaineasiantuntijoilla on tärkeitä sidosryhmiä ja verkostoja, joiden kautta saadaan kehittämistyön kannalta tärkeää tietoa kentältä ja vastaavasti heille tietoa kehittämistyöstä. Tällä olisi iso merkitys sille, että oph koettaisiin kentän ja tavallisten kansalaisten kannalta merkittäväksi virastoksi.

# data[].attributes.headline
Varhaiskasvatus ja esiopetus on huomioitava

# data[].attributes.subject
Varhaiskasvatus ja esiopetus on huomioitava

# data[].attributes.body
Jos halutaan kirjoittaa osaamisen kuvaukset jo alkuluokillekin, niin tällöin kehittämisessä on huomioitava myös varhaiskasvatus ja esiopetus. Lapset eivät aloita oppimistaan perusopetuksessa

# data[].attributes.body
Jos ajateltaisiin oppiaineita, tavoitteita, sisältöjä ja kriteereitä rakenteisena datana, jota digitaaliset oppimisympäristöt ja opetuksen alustat hyödyntävät arjessa, niin selkeyttävät toimenpiteet, olisivat tervetulleita.

# data[].attributes.body
On ilmeistä, että opetussuunnitelman perusteita on uudistettava, mutta mielestäni yksinkertaistaa kovasti koko tilannetta tuo ilmaisu, että "tavoitteita vähennetään". Totta on, että joissain oppiaineissa on paljon tavoitteita ja niitä olisi hyvä tarkastella. Mutta voidaanko tavoitteita vähentämällä lisätä osaamista tai ylläpitää vaatimustaso? Kun nykyisiin perusteisiin alettiin tehdä osaamisen kriteerejä, todettiin jo heti prosessin alussa, että olisi ollut hyvä ensin uudistaa tavoitteet, jotta osaamisen kuvauksista olisi saatu mahdollisimman johdonmukaiset.

# data[].attributes.body
Kun OPH kuvasi osaamisen kriteerit ja arvosanan 5 kuvaukset, keskustelu vaatimustasosta ryöpsähti. Nähtiin 5 osaamisen kriteerit ikään kuin tavoitteina - ja sitten päästiin päivittelemään, miten vähän perusopetuksessa vaaditaan.

Vaatimustason ylläpitoon ei mielestäni riitä pelkkä tehtäväpaketti - vaan sen lisäksi tarvitaan tehtäviin mallivastaukset (ns. maamerkit).

# data[].attributes.body
.. ottamaan enemmän vastaan kansallista ohjausta mm. tuntijaon osalta ja onko sellainen mahdollista, kun kunnat ja koulut ovat kovin erilaisissa tilanteissa oppilasmäärien, koulujen kokojen, syntyvyyden ym. osalta?

# data[].attributes.body
Mikä on tärkein tavoite? Menestyä vai edetä, eli tehdään oppilaan kannalta pitkän vai lyhyen kantaman ratkaisuja?

# data[].attributes.body
Opettajien tuntiperusteinen työaika ei vastaa nykykoulun tarpeisiin. Opettajille vuosityöaika ja suunnitteluaikaa kesälle. Kelpoisuudet ovat menneet oudoksi säätämiseksi. Erityisopettajan antaman opetuksen teho vesittyy tuen uudistuksen toteutuksessa viimeistään, kun yläkouluissa ns. laaja-alaiset erityisopettajat tekevät aineenopettajien hommia. Ei mitenkään löydy aineosaamista, joten tässä yksi syy oppimistulosten laskuun tukea saavilla.

# data[].attributes.body
On tunnustettava, että kaikilla opettajilla ei ole riittävää substanssiosaamista opettamastaan aiheesta / aineesta / kokonaisuudesta, jotta voisi oikeasti määritellä tasoa antamilleen tehtäville tavoitteiden mukaisesti ikätaso huomioiden. Tällöin syntyy alisuoriutumista ja osaamisen tason laskua.

Mallitehtävät ja mallivastaukset voisivat auttaa opettajia asettamaan / muodostamaan tehtäviä siten, että oppilaan osaamisen taso kasvaa ikätasoisesti.

# data[].attributes.body
Kun tehdään lakia etäopetuksessa, on asetettava pöydälle myös opettajien opetusvelvollisuudet. Ei ole mahdollista palastella enää koulua tunteihin, vaan opetusta on annettava koko koulupäivä -periaatteella. Opettajien tulisi siirtyä vuosityöaikaan, jolloin jäisi myös aikaa kouluttautua opetuksen lomassa. Onko missään päin maailmaa enää käytössä näin huonosti toimiva systeemi?

# data[].attributes.body
Miten lukutaitoa on tarkoitus kuvata jotenkin tarkemmin? Tästä oli myös Suomen Kuvalehden jutussa: "Ryhmän alustava ehdotus on selkeyttää ja vahvistaa etenkin oppilaiden lukutaidon tavoitetasoa. Ehdotuksen mukaan lukemisen määrää tulisi lisätä, ja tähän valmistellaan valtakunnallinen ohjeistus." Tämä on erittäin kiinnostavaa ja toivottavasti mukaan otetaan lukutaidon asiantuntijoita (esim. OPH:n Lukutaito-ohjelmasta). Tarkoittaako tämä lukutaidon tavoitetasoa eri oppiaineiden kannalta / eri oppiaineissa vai vain äidinkielen ja kirjallisuuden oppiaineessa? Tarvetta olisi kuvata lukutaitoa (ja tekstitaitoja) kaikissa oppiaineissa (monilukutaitoa).