# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Asociația Dunărea Moldova Nouă a împlinit 14 ani

# data[].attributes.attachment_link.title
Asociația Dunărea Moldova Nouă a împlinit 14 ani

# data[].attributes.location_name
Izvorul Dunării, Furtwangen im Schwarzwald, Germania

# data[].attributes.headline
Izvorul Dunării, Furtwangen im Schwarzwald, Germania

# data[].attributes.subject
Izvorul Dunării, Furtwangen im Schwarzwald, Germania

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Moldova Nouă (în maghiară Újmoldova, în cehă Nová Moldava, în germană Neumoldowa, în sârbă Nova Moldava sau Boșniak) este un oraș în județul Caraș-Severin, Banat, România, format din localitățile componente Măcești, Moldova Nouă (reședința), Moldova Veche și Moldovița. Are o populație de peste 13.000 locuitori. Este unul din cele mai importante orașe ale județului.

Este atestat prima dată în jurul anului 1600. Din 1956 primește statutul de oraș.

Moldova Veche, localitate componentă a orașului Moldova Nouă, port la Dunăre. Aici s-a aflat cetatea dacică Mudava, lângă care romanii au construit un castru, peste care în 1427-1428 se ridica o cetate ce a fost, apoi, distrusă de turci în secolul al XVII-lea;

Pescari localitate rurală, ruinele unei cetăți medievale, care este considerată a fi la origine reședința voievodului Glad, reclădită apoi în etape: prima incintă în secolul al XIII-lea, zidul înconjurător în secolul al XIV-lea, nucleul central în secolul al XV-lea; în apropiere, peștera Gaura Chindiei, în care s-au găsit desene rupestre și o inscripție în chirilică, datând din secolul al X-lea - al XI-lea;

Sfânta Elena, localitate rurală întemeiată de coloniști cehi aduși aici pentru exploatări forestiere în 1825-1828, platou carstic cu numeroase forme atractive: lapiezuri (stânci lustruite, brăzdate de șanțuri cu diferite adâncimi, despărțite de creste ascutițe), doline, lacuri de dimensiuni mici instalate în doline etc.;

Rezervația naturală Valea Mare, în suprafață de 1.179 ha, reprezentată de o pădure în care cresc specii mediteraneene și submediteraneene (mojdreanul, paltinul de munte, liliacul), cu numeroase poieni, unde crește în mod natural iedera albă, lucerna arăbească, scumpia etc.

Zona umedă Ostrov - Moldova Veche (1.627 ha), arie de protecție specială avifaunistică.

Stema orașului Moldova Nouă, se compune dintr-un scut triunghiular, cu marginile rotunjite, tăiat de o fascie undată, compusă din șase fascii mici, trei de argint și trei albastre, care se intercalează. În câmpul superior, pe fond albastru, se află o ancoră cu vârful în jos, de argint, cu funie șerpuită de aur; ancora este flancată, dreapta-stânga, de câte un pește înotând, de aur. În câmpul inferior, zidit, roșu, se află o gură de mină cu zidărie de argint, broșată de două ciocane minerești încrucișate, de argint. Scutul este trimbrat de o coroană murală de argint, cu trei turnuri crenelate.

Semnificațiile elementelor însumate:

Brâul undat reprezintă fluviul Dunărea, iar ancora semnifică faptul că localitatea este port. Peștele reprezintă bogăția piscicolă a zonei și una dintre ocupațiile tradiționale ale locuitorilor. Gura de mină relevă ponderea activității miniere în economia localității, predominantă fiind exploatarea de cupru. Câmpul zidit simbolizează trecutul istoric al localității, încă de pe vremea romanilor.

Coroana murală cu trei turnuri crenelate semnifică faptul că localitatea are rangul de oraș.

Demografie

Conform recensământului efectuat în 2011, populația orașului Moldova Nouă se ridică la 12.350 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2002, când se înregistraseră 13.917 locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (74,63%). Principalele minorități sunt cele de sârbi (11,19%) și romi (2,77%). Pentru 9,32% din populație, apartenența etnică nu este cunoscută. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (75,09%), dar există și minorități de ortodocși sârbi (6,12%), baptiști (3,68%), romano-catolici (3,15%) și penticostali (1,98%). Pentru 9,44% din populație, nu este cunoscută apartenența confesională.

Moldova Nouă - evoluția demografică

Date: Recensăminte sau birourile de statistică - grafică realizată de Wikipedia

Orașul Moldova Nouă este administrat de un primar și un consiliu local compus din 17 consilieri. Primarul, Ion Chisăliță[*], de la Partidul Național Liberal, este în funcție din ianuarie 2021. Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

1. ^ „Recensământul Populației și al Locuințelor 2002 - populația unităților administrative pe etnii". Kulturális Innovációs Alapítvány (KIA.hu - Fundația Culturală pentru Inovație).

2. ^ Rezultatele finale ale Recensământului din 2011: „Tab8. Populația stabilă după etnie - județe, municipii, orașe, comune". Institutul Național de Statistică din România. iulie 2013.

3. Candidatul PNL, Ion Chisăliţă, a câştigat alegerile la Moldova Nouă, în judeţul Caraş-Severin, la o prezență la vot de doar 36%

4. Rezultatele finale ale Recensământului din 2011: „Tab13. Populația stabilă după religie - județe, municipii, orașe, comune". Institutul Național de Statistică din România. iulie 2013.

5. „Rezultatele finale ale alegerilor locale din 2020" (Json). Autoritatea Electorală Permanentă.

# data[].attributes.attachment_link.description
Moldova Nouă (în maghiară Újmoldova, în cehă Nová Moldava, în germană Neumoldowa, în sârbă Nova Moldava sau Boșniak) este un oraș în județul Caraș-Severin, Banat, România, format din localitățile componente Măcești, Moldova Nouă (reședința), Moldova Veche și Moldovița. Are o populație de peste 13.000 locuitori. Este unul din cele mai importante orașe ale județului.

# data[].attributes.body
Chipul regelui dac Decebal este un basorelief înalt de 55 m, aflat pe malul stâncos al Dunării, între localitățile Eșelnița și Dubova, în apropiere de orașul Orșova, România.

# data[].attributes.body
Locul unde se întâlnește Dunărea cu Marea Neagră

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
0:00 / 2:07•Watch full video

# data[].attributes.body
Arhitectura in Pecs!

# data[].attributes.body
Denumirea de lipovean vine de la cuvântul rusesc “lipa”, care înseamnă “tei”, din lemnul căruia sunt fabricate numeroase obiecte gospodăreşti, inclusiv vâslele lotcilor. Alţii spun că se numesc aşa, datorită faptului că acest grup etnic a trăit vreme îndelungată în pădurile de tei din sudul Basarabiei. Iar alţii, că denumirea li se trage de la un toponim mitic, Lipova.

# data[].attributes.body
Localitate unde trăiesc mulți romani!
Luisa.

# data[].attributes.body
Capitala Greciei

# data[].attributes.body
Filmul documentar ,,Călărași – un ținut la poarta raiului”(2018), în regia lui Dumitru Grosei, a câștigat premiul la categoria ”Cel mai bun film de lung metraj din Europa” în cadrul Quetzalcoatl Indigenous International Film Festival din Mexic.

# data[].attributes.body
Copiii maghiari primesc de două ori cadouri în timpul sezonului de Crăciun Prima ocazie pentru darul de donație este pe 6 decembrie, Ziua Sfântului Nicolae (Mikulas), când copiii primesc mici cadouri ca bomboane sau jucării mici în pantofi care au fost plasați pe pervazul noaptea trecută. Ca un memento de a fi buni, unii copii vor primi întrerupătoare sau ramuri de copaci în pantofii lor alături de alte mici cadouri.

Cina de Crăciun a Ungariei prezintă feluri de mâncare tipice pe care o deservesc multe familii, la fel cum au făcut și generațiile înaintea lor. În timp ce unii pot servi un vas de pește, cum ar fi supa de pește, ca principală componentă a mesei, carnea de pui sau carnea de porc sunt, de asemenea, deseori servite ca intrare pentru sărbătorile de Crăciun.

# data[].attributes.body
a 2a capitala traversata de Dunare

# data[].attributes.attachment_caption
Este cea mai vizitata  catedrala din Viena

# data[].attributes.body
Oraș polinuclear pe Dunare!
Buda și Pesta la un loc pe malurile fluviului.
LUISA .