# data[].attributes.attachment_link.title
ניר וגלי - ציפורים נודדות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Watch a series of interactive videos by eko and the award-winning team at FBE, inspired by FBE's popular franchises and the internet at large!

Watch a series of interactive videos by eko and the award-winning team at FBE, inspired by FBE's popular franchises and the internet at large!

# data[].attributes.attachment_link.title
החזרת מבחן במתמטיקה

# data[].attributes.attachment_link.description
Watch a series of interactive videos by eko and the award-winning team at FBE, inspired by FBE's popular franchises and the internet at large! Watch a series of interactive videos by eko and the award-winning team at FBE, inspired by FBE's popular franchises and the internet at large!

# data[].attributes.headline
8 עקרונות הנחיה של קבוצת 

# data[].attributes.body
8 עקרונות הנחיה של קבוצת תוכן תהליך ד"ר אלון אורן

# data[].attributes.headline
8 עקרונות הנחיה של קבוצת 

# data[].attributes.body
8 עקרונות הנחיה של קבוצת תוכן תהליך ד"ר אלון אורן

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Watch a series of interactive videos by eko and the award-winning team at FBE, inspired by FBE's popular franchises and the internet at large!

Watch a series of interactive videos by eko and the award-winning team at FBE, inspired by FBE's popular franchises and the internet at large!

# data[].attributes.attachment_link.title
החזרת מבחן במתמטיקה

# data[].attributes.attachment_link.description
Watch a series of interactive videos by eko and the award-winning team at FBE, inspired by FBE's popular franchises and the internet at large! Watch a series of interactive videos by eko and the award-winning team at FBE, inspired by FBE's popular franchises and the internet at large!

# data[].attributes.attachment_link.description
שעת אחר צהריים מאוחרת. ברדיו משודרים יומני החדשות, בטלוויזיה מתחילים לקשקש על אירועי היום, ואני נפרד מהמשפחה ויוצא למערכת החדשות בתל אביב. לפעמים, תוך כדי ההאזנה לרדיו אני מנסה להמר - איזה מאותם נושאים יהיה בעמודים שיימסרו לטיפולי. לפעמים פורצות חדשות בזמן אמת לשידור, ואני מדמיין כיצד זה הולך לשנות את העיתון כפי שכבר התחילו לתכנן אותו.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Your school magazine
Now in an app!

Use our dedicated school editorial desk to easily write and edit news, experiences, events, and trips and publish the articles in an App or Digital publication

Our platform is a great way to teach media literacy, collaborate and empower children writing skills in an easy and fun way.

# data[].attributes.attachment_link.description
Your school magazine Now in an app! Use our dedicated school editorial desk to easily write and edit news, experiences, events, and trips and publish the articles in an App or Digital publication Our platform is a great way to teach media literacy, collaborate and empower children writing skills in an easy and fun way.

# data[].attributes.attachment_link.description
Organize anything, together. Trello is a collaboration tool that organizes your projects into boards. In one glance, know what's being worked on, who's working on what, and where something is in a process.

# data[].attributes.headline
הוראות הנחיה צורות

# data[].attributes.subject
הוראות הנחיה צורות

# data[].attributes.body
יצירת ברקודים- הפעלה מונחית
קולאגים
מודל היוועצות

# data[].attributes.attachment_link.description
Submit a list of names, then click to spin the wheel to choose one at random! Save your lists and embed them in your website or blog!

# data[].attributes.attachment_link.title
תפריט מנות עם הנחיה

# data[].attributes.attachment_link.title
דגמי-הוראה-ומתודות-למד

# data[].attributes.headline
מפת חשיבה מנחה

# data[].attributes.subject
מפת חשיבה מנחה

# data[].attributes.attachment_link.title
הנחיה (טכניקות הנחיה (זיהוי משמעות גלויה סמויה, הקשבה אמפתית, פרפרזה,...

# data[].attributes.attachment_link.description
הנחיה (טכניקות הנחיה, מטרת ההנחיה (תיווך יידע חדש, גישור, בניית קבוצה, גיבוש, קבלת החלטות, דילמה, קבוצת תוכן תהליך, ), מיומנויות (האזנה פעילה, חשיבה ביקורתית, תקשורת בין אישיץ, לאתגר את הקבוצה, לסכם ולפרש, יכולת לשקף ולהציג את התמונה ), סגנונות הנחיה , מנחה (תכונות המנחה, תפקיד המנחה, אחריות המנחה, סמכות המנחה), תנאים סיבתיים, מונחה/קבוצה (צוות, דינימיקה קבוצתית, תלמידים, מאפייני הקבוצה י), סטינג (זמן, מקום, כלים, גבולות))

# data[].attributes.body
מבט נקודות
שאלות על תמונות
מפת חשיבה על מנחת
דיוק של תפקיד מנחה בצוות פיתוח
התמודדיות
טכניקות
תכונות
משחק תפקידים בקבוצת
מאפייני
רפלקציה
משפט הנמקה
להציג תוצרים

# data[].attributes.attachment_link.title
8 עקרונות הנחיה של קבוצת תוכן-תהליך - בת-חן שפירא מארחת את ד"ר אלון אורן

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
למנחה קבוצה תפקיד ומקום מרכזי בקבוצה מבחינות רבות. למנחה אחריות רבה על הקבוצה ועל תהליכי הקבוצה השונים, האחריות נתונה בידיו לאורך כל התהליך, תפקידו מסתכם בליצור את התנאים האופטימאלים על מנת שהחברים יפיקו תועלת.

ל מנחה קבוצה אחריות רבה על הקבוצה ועל תהליכי העבודה בקבוצה, האחריות היא עליו לאורך כל התהליך הדינאמי. עליו לפעות על מנת ליצור את התנאים הטובים ביותר שיגרמו לחברי הקבוצה להפיק תועלת לצמוח ולהתפתח בקבוצה. מרכיבי האישיות של המנחה משפיעים רבות על התהליך בקבוצה,מאפיינים כמו פסיביות מול אקטיביות,יציבות רגשית מות נטייה למצבי רוח וכדומה הם בעלי משמעות רבה בתהליך הקבוצתי.

מאפייני המנחה
למנחה מספר מאפיינים חשובים המחייבים אותו. ראשית כל, עליו להיות אדם לכל עת, כלומר עליו להכיר מצבים שונים, פחד, חרדה,התנסות ביחסי שליטה ותלות ועוד. כמו כן לעיו להיות איש ספר, כזה המכיר דמויות ספרותיות, ואיש למידה בלתי פוסקת אודותיו ואודות העולם. היכולות ללמוד ולהתפתח הולכות יחד עם עם צניעות ויושר של המנחה, אין צורך שהמנחה יהיה האדם החכם בעולם, אך בתכונות כמו יושר והגינות הוא מחויב. מנחה טוב צריך לדעת לקבל ולהכיל אךעליו גם לדעת לקבל דילמות סתירות וקשיים שונים שקיימים כל הזמן. אחד מהמאפיינים החשובים עליו לשמור הוא, להשאר הוא כל הזמן, כלומר להישאר נאמן לזהות שלו.

כל מנחה מביא עימו סגנון אישי משלו שמתייחס לתכונותיו האישיות של מנחה, להעדפותיו, תחומי העיניין שלו ועוד.

אחריות המנחה
על המנחה ליצור בקבוצה אווירה של ביטחון ותנאים המאפשרים אמון, ביטחון פסיכולוגי כל זאת על מנת לקיים תקשורת פתוחה. עליו להקשיב להתרחשויות הקבוצה ולבחון כל הזמן את ההתפתחות הקבוצתית בתוך הקבוצה ואת היחסים השונים שנוצרים בקבוצה. עליו להתאים את עצמו ואת התהליכים השונים של הקבוצה לקצב הקבוצה. גם לאורך התהליך בו אנשים אחרים מתחילים לקחת מעט מתפקידי המנחה ונראה כי הגבולות נפרצים מעט, על המנחה להישאר בתפקידו ועל זהותו. חברי הקבוצה ימשיכו להרגיש ביטחון ויהיו מוכנים לקחת סיכונים בקבוצה רק כאשר יהיה בקבוצה אחד שיש בו הבנה, אומץ והוא חופשי ממשוא פנים, המדריך.

סגנונות הנחיה שונים
קיימים מספר סגנונות הנחיה שונים. כל מנחה מביא עימו סגנון אישי משלו שמתייחס לתכונותיו האישיות של מנחה, להעדפותיו, תחומי העיניין שלו ועוד. ישנם מספר סגנונות כללים אשר מאפיינים את המנחים השונים מעבר לסגנון האישי של כל אחד. הסגנונות שונים הם, מגן,סמכותי, דמגוגי,תלותי, נמנע,מזניח ועוד. כמובן שאלו הם רק אבי טיפוס של סגנונות שונים.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תפקידו של מנחה קבוצה

# data[].attributes.attachment_link.title
תפקידו של מנחה קבוצה

# data[].attributes.attachment_link.description
למנחה קבוצה אחריות רבה על הקבוצה ועל תהליכי העבודה בקבוצה, האחריות היא עליו לאורך כל התהליך הדינאמי. עליו לפעות על מנת ליצור את התנאים הטובים ביותר שיגרמו לחברי הקבוצה להפיק תועלת לצמוח ולהתפתח בקבוצה. מרכיבי האישיות של המנחה משפיעים רבות על התהליך בקבוצה,מאפיינים כמו פסיביות מול אקטיביות,יציבות רגשית מות נטייה למצבי רוח וכדומה הם בעלי משמעות רבה בתהליך הקבוצתי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
להתערב ברמה האישית- מול היחיד בקבוצה
טכניקות דיאלוג של מנחה ברמת האישית מול היחיד בקבוצה: אותן טכניקות ניתנות לשימוש גם מול הקבוצה כשלם
הקשבה ללא התערבויות, ללא דעות ופרשנות של המקשיב, וללא הסחות. הקשבה ממוקדת שכולה מיועדת לקלוט ולהבין את דברי הזולת. ההקשבה צריכה להיות מלווה בשפת גוף מתאימה (פרוט בהמשך) או במילים כמו : "אני שומעת" , "אני איתך", "תמשיך"... שמבטאות את ההקשבה

שפת גוף של הקשבה, התענינות, אמפטיה- קשר עין, נטית גוף קלה לדובר, הנהון, הבעות פנים הולמות לתוכן ששומעים, טון קשוב, שתיקה כהקשבה.

חזרה על העיקר של מה ששמעת במילים שלך

*למשל: "אני שומעת שאמרת...", "אתה מתכוון ש..."

המנחה יכול לתמצת בפרפרזה את עיקרי הדברים ששמע (ולא רק לחזור עליהם) . *למשל: "אז אתה בעצם אומר שהיא מאוד הכעיסה אותך..."

שאלות לתיחקור רגשי, שעוזרות לקבל אינפורמציה, להבין טוב יותר את הבעיה, ולעזור לאדם להעמיק בקושי שלו.

השאלות אמורות להיות פתוחות ולא סגורות (שאלות שהתשובה היא כן/לא)

-מה? (מה קרה? מה הרגשת/חשבת? מה יכולת לעשות אולי אחרת?...)

-איך? (איך הגבת? איך התפתחו הדברים? איך אפשר לדעתך לפתור את הבעיה?)

-מי? (מי היה שם? מי עזר? מי הפריע? מי היית רוצה?...)

- למה? (למה לדעתך זה קרה דווקא עכשיו? למה כעסת? )

- מתי? (מתי הבנת לראשונה ש... מתי הוא התחיל לכעוס?...)

המנחה משתמש בחוויותיו כדי לקדם את הלמידה. מספר על עצמו לא לשם הנאתו אלא כדי לעזור למשתתפים, כמודל אישי, כנותן לגיטימציה

*למשל: " אם הייתי במצבך הייתי מרגיש...", "פעם קרה לי... והרגשתי..."

המשתתף מקבל מהמנחה או ממשתתפים אחרים תמונת ראי, הד להתנהגותו ברגע נתון. השיקוף מאפשר לאדם לראות עצמו בעיני אחרים.

*למשל: " אתה נראה כועס עכשיו"

כשהמנחה אומר במילותיו את מה שקלט שמרגיש או חושב האדם האחר. זהו ביטוי מילולי לתוכן רגשי. התיחסות לרגש, למניע הסמוי שנמצא מאחורי ההתנהגות והמילים הגלויות.

*למשל: " אני חושבת שאתה רוצה להגיד לו את דעתך..."

או : "זה מעייף להיות עם כל כך הרבה תפקידים..."

האמפטיה נאמרת כהצעה לבדיקה בהמשך הדיאלוג. היא אמורה להאמר בנימה של שאלה בודקת, ולהדהד את האינטונציה של הרגש המקורי של הדובר. למשל, כשמדברים על כעס, גם טון השיקוף האמפטי הוא כועס כמשקף את הרגש עליו הוא מדבר.

האדם מקבל מהמנחה או מהקבוצה היזון חוזר לגבי התנהגותו, וכיצד היא משפיעה על אנשים. אלו רגשות היא מעוררת, ומה התגובות שהיא גורמת. המשוב מאפשר לאדם להרחיב את החלק החסוי לו וגלוי לקבוצה (לפי החלון הג'והרי)

*למשל: "כשאתה מדבר כל כך פסימי, אתה גורם לכולנו לדאוג לך"

שיקוף של פער, חידוד תשומת הלב של האדם לפערים אצלו. למשל, בין התנהגות ומילים. המנחה מעמת את היחיד או הקבוצה עם משהו שהם מתקשים לראות

*למשל: "אתה מדבר רגוע, ואומר שאתה לא כועס, אבל העיניים שלך דומעות"

העלאת הסבר אפשרי של התנהגות. התייחסות לתהליך השינוי, המניעים, החרדות, הרווחים. תרגום של ההתנהגות או התוכן הגלויים למשמעות רגשית לא מודעת וסימבולית יותר. הפרשנות יכולה לבוא מתוך תאוריה (של ביון למשל) או מתוך התיחסות לנעשה בכאן ועכשיו.

על המנחה לעזור למשתתף להגיע בעזרת הפרשנות לתובנה

מטרת הפרשנות להביא את האדם לבחון את חלקי הלא מודע, שעד כה לא היו נגישים לו. לשלב את הפרשנות בידיעה שלו המורחב שלו על עצמו.

לפי ליברמן וילום (1973) יש לתובנה 4 רמות:

א. רמת ראי- קבלת פידבק על מה שהאדם עושה למנחה או לקבוצה

ב. רמת הדפוס- תרגום ההתנהגות שנקלטה בראי לדפוס המאפיין את האדם. דפוס שחוזר על עצמו בהתנהגויות שונות

*למשל: "יכול להיות שאתה מגיב כך במקומות נוספים?"

ג. רמת המוטיבציה- התיחסות לסיבה, למוטיבציה בגללה האדם עושה את הדברים. מעלים השערה מה הוא יכול להרוויח מזה? על מה הוא מגן?

*למשל: "אולי אתה כועס עלי כדי לא להרגיש שבעצם אתה כועס על עצמך"

ד. הרמה הגרעינית- התיחסות לדרך בה ההתנהגות נוצרה, מאיפה זה התחיל בחוויות הילדות .זו רמה לקבוצות טיפוליות

מתן מסגרת התיחסות ופרשנות שונה למצב מזו הקיימת עד כה. נסיון להבין התנהגות או מסר רגשי מנקודת מבט אחרת מזו שהיתה מקובלת עד כה.

*למשל: "אמרת שכעסו עליך, אבל זאת היתה דרך להשיג את תשומת לבך"

או: "הילדים אמרו שמשעמם להם, אולי הם רצו להגיד שקשה ומביך להם"
13. זיהוי משמעות רגשית סמויה/סימבולית מתוך התוכן הגלוי
ההמשגה מחדש נותנת מסגרת התיחסות אחרת, ומכוונת את התהליך למקומות חדשים.

יציאה ממסגרת ההבנה הקונקרטית והגלויה של הדברים לחיפוש משמעויות סמויות/ סימבוליות/רגשיות. הקשבה לאיתותים ולמסרים הרגשיים שמאחורי הסימפטום הגלוי

למשל, מישהו מספר על תאונה שקרתה לו בדרך לקבוצה, ובעצם רוצה לספר בסמוי על כך שהוא מרגיש שגם בקבוצה הוא מרגיש שמסוכן. או מישהו שמגיע לקבוצה רק לפעמים ובעצם מספר דרך ההתנהגות על כך שקשה לו להתחייב, והוא חושש להפגע.

כשהמנחה מזהה משמעות סמויה/ סימבולית מתוך התוכן הגלוי הוא משקף אותה באמפטיה למשתתף, ומוביל לדיון רגשי בנושא.

שימוש בדימוי או תמונה מטפורית המשקפת את מה שמתרחש כרגע עם היחיד או עם הקבוצה. המטפורה אוספת בתוכה את המהות הרגשית של מה שנאמר, ונעשה בקבוצה. המטפורה לא שיפוטית אלא באה להאיר דברים בצורה רגשית וחוויתית. המטפורה עוזרת לראות ולהרגיש את מאפייני האדם או הקבוצה בצורה מתומצתת.

*למשל: "כשאתה מדבר יש הרגשה של קליפת אגוז שנלחמת במים סוערים..."
*ניתן לקרא בהרחבה על טכניקות הדיאלוג עם היחיד בספרי 'בגובה העיניים- לדבר עם ילדים' בפרק הראשון והשני. *טכניקות דיאלוג של המנחה מול הקבוצה כשלם:
או- "נדמה שיש כאן בקבוצה בריכה קטנה שכל אחד בודק איך להכנס לתוכה"

פיזור והכללה של רגש שמעלה היחיד לרגש שחשים משתתפים נוספים. טכניקה זו מפחיתה את העומס הרגשי ממשתתף מסוים, ומאפשרת לאחרים לבדוק את הרגש תוך עצמם. להתחבר דרך האחרים בקבוצה לעצמם.

*למשל: "דינה אמרה שהיא מבולבלת, אולי עוד אנשים מרגישים כך?"

איסוף של מספר ביטויים שנאמרו בקבוצה, וסיכומם למסר עם משמעות רגשית רלוונטית. האיסוף מבהיר את מה שנאמר תוך התיחסות לאנשים שייצגו את המסרים השונים.

*למשל: "רותי אמרה ש... רמי אמר ש... ויוסי גם אמר...אולי כולם קולות שמתיחסים להרגשה שאנשים בקבוצה רוצים להתקרב אחד לשני אבל לא יודעים איך..."

הזמנה למשתתפים להתחלק בתחושותיהם לגבי משהו שעלה בקבוצה. להגיב, ולומר מה הרגישו, איך הנושא שדובר פגש אותם, רלוונטי להם. ההתחלקות היא רגשית וחוויתית, מתארת תחושות ולא שופטת או מביעה דעה על מה שהיה או נאמר
18. שיקוף ופרשנות קבוצתית-
*למשל: "רונית שיתפה אותנו בריב עם בעלה, אני מזמינה אנשים נוספים להתחלק בתחושות שהסיפור של רונית העלה בכם..."

כמו בשיקופים מול היחיד, כאן מול הקבוצה. המנחה 'שם ראי' מול תהליך או דינמיקה שקורים 'כאן ועכשיו' בקבוצה.

המנחה יכול גם להעלות פרשנויות/השערות קבוצתיות לגבי מה מתרחש בקבוצה עכשיו.

*למשל: "אני רואה שרוב הקבוצה שותקת, אולי בטוח יותר לשתוק מאשר להגיד משהו ולקבל תגובה לא נעימה..."

המנחה יכול להעלות השערות בהתיחס לשלבי התפתחות הקבוצה, בהתיחס לנושא שלה.
19. מיידיות- שימוש 'בכאן ועכשיו'-
*למשל: "יש כאן הרבה כעס, כמו קבוצה שמנסה להתבגר, ולהפסיק להיות תלותית ונחמדה כל כך כמו שהיתה עד עכשיו"

שימוש במצבים שעולים 'בכאן ועכשיו' של הקבוצה 'כארוע מזמן' לדבר דרכם על תימות/ נושאים רגשיים רלוונטיים לקבוצה. חיבור התוכן והתהליך, שימוש בתהליך כדי להדגים את התוכן הרגשי של הקבוצה.

*למשל: "אנחנו מדברים כל הזמן על ההתנהגות של המתבגרים, שלא משתפים איתנו פעולה, ומתחצפים אלינו המבוגרים. והנה כאן בקבוצה אנשים מפריעים ולא מתענינים בנעשה. האם גם כאן זו התנהגות חצופה של הקבוצה מולי כסמכות? אולי אפשר להבין דרך מה שקורה לכם כאן, מה קורה למתבגרים שלכם מולכם"
21. עידוד הידברות ישירה בין משתתפים-
זו טכניקה עקיפה. המנחה מעודד דרך עצם מהותו, כמודל, העלאת ספקות ובדיקה עצמית של משתתפים. מאפשר שתיקה, מכיל כעסים ומתחים ונשאר איתם בלי לברוח לעשיה, ומבלי לההרס כפי שהמשתתפים חרדים בפנטסיה שלהם שיקרה. בעצם הנוכחות ובטחון שהוא משרה הוא מאפשר למשתתפים לחפש את עצמם ולהתפתח.

פניה למשתתפים ועידודם להגיב לדברים שאמרו משתתפים אחרים, במיוחד חשוב כשהמנחה קולט שהמשתתף רוצה להגיב, ולא מעז.

*למשל: "נדמה לי שאתה רוצה לומר משהו לדינה..."

השתיקה מאפשרת מרחב, חופש ועמימות הנדרשים לבדיקה עצמית של משתתפים את עצמם. השתיקה מאפשרת את ה- BEING , האווירה הנדרשת לעבודה רגשית. השתיקה גם יוצרת לעיתים רגרסיה, שנדרשת לתהליך, כמובן כל עוד היא בפיקוח ולא יוצאת משליטה.

חשוב להקפיד לא לקצר מלחץ את השתיקה, ובו בזמן לא להישאב לשתיקה ארוכה מידי. לא להפוך אותה למאבק כוח עם הקבוצה. המנחה אמור להחליט ענינית מתי השתיקה מיצתה את תפקידה. קשה להגדיר במדויק את המועד אך נהוג להגיב לשתיקה אחרי כ- 20 דקות בקבוצות טיפוליות, והרבה פחות בקבוצות משימה.

*למשל לומר: "אתם שותקים, אולי השתיקה רוצה לומר משהו...אשמח לשמוע..."

על פי מטרת הקבוצה ניתן להשתמש בביטויים מרוחקים ובלתי אישיים, שלא מבהירים מיד את המצב. לא להמשיג ולארגן את מה שקורה בקבוצה. לתת ליחיד ולקבוצה להשאר בעמימות כדי להגיע לעצמם ללא הכוונת יתר.

הטכניקה מתאימה במיוחד לקבוצות דינמיקה, וקבוצות טיפוליות, ופחות לקבוצות משימה (אלא אם התמודדות עם עמימות היא חלק מהמשימה)

הבניה מחדש של השלבים שעבר משתתף בקבוצה, או שעברה הקבוצה. תאור ההסטוריה/ ההתפתחות הדינמית של התהליך תוך זיהוי תימות, מאפיינים שחוזרים על עצמם, קוים מקבילים. ניתן לשלב בהבניה מחדש טכניקות של שיקוף, עימות, פרשנות.

*למשל: "בהתחלה לא דיברת כלל, אח"כ שיתפת בקושי שלך וקיבלת תגובה קשה, ומאז שוב השתתקת. למרות שאתה אומר שהכל בסדר, נראה שאתה כועס, ואם לא תנסה לדבר שוב תצליח להתאושש מהמכה שהרגשת שקיבלת מהקבוצה"
25. העלאת קולות אלטרנטיביים בקבוצה-
או: "בהתחלה הקבוצה מאוד התלהבה מהסיכוי לשינוי שהקבוצה תגרום, עם חלוף השבועות נהיה קשה, והתברר שהדרך מורכבת. אז התחילו להגיע קולות ציניים ומיואשים שטענו שחבל על הזמן. עכשיו לא ברור אם הקבוצה יכולה למצוא דרך אחרת להתיחס למה שקורה פה, או שהיא תישאר כל הזמן באותה גישה של הכל או לא כלום"

המנחה מקשיב לקולות השונים שעולים בקבוצה, ולמסר הרגשי שעולה מכל אחד. אם משתלט על הקבוצה קול מסוים ולא נשמעים אחרים, חשוב מאוד שהמנחה ידבר בשם הקולות האחרים, השותקים או הבלתי מודעים עדיין. למשל, אם כל הקבוצה באופוריה של לכידות ותקווה על המנחה לעלות את הקול של הספק והחרדה. מטרתו של המנחה

*למשל: "אני שומע כאן איך כולם מתלהבים מהסיכוי לשינוי שיקרה סוף סוף, ואני שואל את עצמי אם אין אצל אף אחד גם ספיקות ואולי חששות בצד התקווה..."

תפקיד המנחה למנוע השתלטות של קול דומיננטי אחד על העולם הרגשי של הקבוצה. לעודד דיאלוג בין קולות שונים בקבוצה, שיבטאו קונפליקטים בלתי נמנעים בקבוצה, שידונו ויתווכחו ביניהם .
26. התערבויות מובנות בקבוצה-
זו משמעותה של קבוצה עובדת ומתפתחת.

הפעלות- מדובר בתרגילים, משחקים, הפעלות (סימולציה, משחקי תפקידים), התנסויות שונות (ציורים, דמיון מודרך), שאלות.

ההתנסויות המובנות משתלבות בהנחיית הקבוצה. אפשר להכינן מראש ולהגיע באמצעותן לתכנים הקוגנטיביים והרגשיים אותם רוצים להמשיג ולהשיג בקבוצה. ההפעלות המובנות מאפשרות למידה יעילה משום שהן מבוססות על קליטה של תכנים באופן רגשי, התנהגותי, וקוגנטיבי. למידה אישית, חוויתית ויישומית שעוזרת בהעמקת העיבוד הרגשי.

(הרחבה במאמר נפרד שלי על 'עבודה עם הפעלות בקבוצה'. מופיע באתר שלי, במאמרים לאנשי חינוך www.hebpsy.net/barak )
בהצלחה ובהנאה, חלי ברק- שטיין
לסיום, ניתן להשתמש בכל טכניקות הדיאלוג מול היחיד גם מול הקבוצה כשלם (שהופכת במובן מסוים להיות 'יחיד' בהתיחסות אליה). לטכניקות הדיאלוג הפרטניות מומלץ להוסיף את התערבויות הדיאלוג היחודיות לקבוצה. כך ניתן להשיג מגוון של טכניקות לקידום הדיאלוג.

Lieberman,M.A. Yalom,I.D and Miles,M.B (1973), Encounter groups: first facts, New-York, basic books

ברק, חלי (1999) בגובה העיניים- לדבר עם ילדים. הוצאת אח

# data[].attributes.attachment_link.title
טכניקות דיאלוג בהנחיית קבוצות

# data[].attributes.attachment_link.description
להתערב ברמה האישית- מול היחיד בקבוצה טכניקות דיאלוג של מנחה ברמת האישית מול היחיד בקבוצה: אותן טכניקות ניתנות לשימוש גם מול הקבוצה כשלם הקשבה ללא התערבויות, ללא דעות ופרשנות של המקשיב, וללא הסחות. הקשבה ממוקדת שכולה מיועדת לקלוט ולהבין את דברי הזולת.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תרפיה בטבע. פסיכולוגיה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפול בגינון

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
פסיכולגיה בגינה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
פסיכותרפיה בגינה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפול באומנות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
שילוב אומנויות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תרפיה באמנות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תיור טיפולי. לימודי טבע

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רפואה טיבעית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
קוסמטיקה טבעית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
גינון טיפולי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
שמואל בן נפתלי דר שמואל בן נפתלי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רוקחות טבעית . ללמוד גינון טיפולי.

# data[].attributes.attachment_link.description
ללמוד גינון טיפולי.

# data[].attributes.attachment_link.title
בלה צ'או-פרסומת של בן קיסר ומיכאל ספיר(מזרחי טפחות)

# data[].attributes.attachment_link.title
היערכות להאקתון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בין שישה עשר הרגלי החשיבה של אנשים אינטליגנטים כולל ארתור קוסטה את ההרגל הקשבה לאחרים - מתוך הבנה ואמפתיה (Listening to others - with understanding and empathy). המאמר הקצר מציג את 16 הרגלי החשיבה ובהמשך תוכלו למצוא הרחבה על התנהגויות המורות על הקשבה ועל חוסר הקשבה וכן שאלון אישי ואוסף כלים ודרכי לטיפוח הקשבה טובה.

סטיבן קובי (Covey) בספרו שבעת ההרגלים של אנשים אפקטיביים במיוחד מציג את ההרגל החמישי בקש להבין תחילה... ואחר-כך להיות מובן, המשפר את האפקטיביות של אלו המחזיקים בהרגל זה.

על כוחה של אמפתיה סרטון על ההבדל בין אמפתיה לסימפטיה.

אמנות ההקשבה ד"ר עודד בן מנחם כותב על סוגי הקשבה, על מחסומים בפני הקשבה, מציג תנאים מיטביים להקשבה וכללי אצבע להקשבה מטבית, ומציע פרקטיקות ומיומנויות המסייעות להקשבה וצעדים לפיתוח מיומנויות אלה. מתוך אתר אבני ראשה.

מידע על תקשורת בלתי מילולית ועל סגנונות תקשורת ולמידה, על הקשבה פעילה ואמפתית, על שימוש יעיל במשוב ועוד בקובץ הרצאות לסטודנט, מיומנויות תקשורת בינאישית, של קורס תקשורת שנה א' של בית הספר לסיעוד של הדסה והאוניברסיטה העברית בירושלים, שמביאה עירית סורק.

הגדרות להקשבה ומאפייניה של הקשבה אמתפתית תוכלו למצוא במצגת על הקשבה של מוניק ביבר. ובסיומה, שירו של קראל רוג'רס על הקשבה.

משרד החינוך מציע דף עבודה להעמקה בשיר של רוג'רס.

במאמר הקצר הקשבה פעילה אמצעי רב ערך לכל משא ומתן טוען אודי יוגב שההקשבה חשובה, שימושית ומשמעותית לא רק בהקשרים חינוכיים ואישיים אלא גם בעת קיום משא ומתן. במאמר הוא מציג כמה נקודות מלכוד בהקשבה ונותן כמה עצות להקשבה טובה.

אחד הדברים הבסיסיים הנדרשים ממאמן טוב זו יכולת הקשבה. הקשבה היא צעד ראשון ביצירת אמון בין המאמן והמתאמן - המפתח לצמיחה.

בספר אימון קוגניטיבי מאת ארתור קוסטה ורוברט גרמסטון ניתן למצוא במיוחד בפרקים הבאים מידע וכלים הנוגעים להקשבה טובה.

פרק 3 - פיתוח אמון ושמירה עליו

פרק 4 - גמישות באימון

פרק 6 - כלי אימון לקוגניציה

היכולת להקשיב לאדם אחר - להזדהות עם נקודת המבט שלו, ולהבין אותה - היא אחת הצורות הגבוהות ביותר של התנהגות אינטליגנטית.

הקשבה: על עשייה בפועל - כמה סדנאות לדוגמה

# data[].attributes.attachment_link.title
הקשבה - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
בין שישה עשר הרגלי החשיבה של אנשים אינטליגנטים כולל ארתור קוסטה את ההרגל הקשבה לאחרים - מתוך הבנה ואמפתיה (Listening to others - with understanding and empathy). המאמר הקצר מציג את 16 הרגלי החשיבה ובהמשך תוכלו למצוא הרחבה על התנהגויות המורות על הקשבה ועל חוסר הקשבה וכן שאלון אישי ואוסף כלים ודרכי לטיפוח הקשבה טובה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Russel Tarr, International School of Toulouse

# data[].attributes.attachment_link.title
ClassTools.net: Create your own interactive learning resources

# data[].attributes.attachment_link.description
Dozens of templates, quiz generators and learning tools for use in the classroom

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אליאור דג'ורנו

# data[].attributes.attachment_link.title
קצרים-איך מגיעים לברזני?

# data[].attributes.attachment_link.title
כשהנערים שרים - עם תרגום מובנה

# data[].attributes.attachment_link.description
כשהנערים שרים - עם תרגום מובנה כשהנערים שרים, סרט צרפתי משנת 2004 בבימויו של כריסטופר ברטייה. הסרט מבוסס על סרט צרפתי משנת 1944 - כלוב הזמירים. הסרט היה מועמד לשני פרסי אוסקר (2005) , הסרט הזר הטוב ביותר ושיר הנושא הטוב ביותר ("Vois Sur Ton Chemain" - הבט על דרכך), אך לא זכה באף אחד משני הפרסים.

# data[].attributes.attachment_link.title
הנחיה לצוותשדרות

# data[].attributes.attachment_link.title
מיומנויות-הנחיה

# data[].attributes.attachment_link.title
Classroomscreen | The #1 online whiteboard for teachers | www-production-classroomscreen-com

# data[].attributes.attachment_link.description
Manage your classroom in a fun and engaging way. Classroomscreen is packed with widgets for teachers: timers, group makers, interactive polls and much more…

# data[].attributes.headline
חשיבה יצירתית

# data[].attributes.subject
חשיבה יצירתית

# data[].attributes.attachment_link.title
כשיש תשובה נכונה  חשיבה יצירתית

# data[].attributes.attachment_link.title
אם תמשיך לעשות את מה שתמיד עשית

# data[].attributes.headline
 עוצמות שעשויות לעלו

# data[].attributes.body
עוצמות שעשויות לעלות בחדר:

הקשבה לעצמי  כמנחה תוך כדי ההנחיה.

ספונטניות, היכולת להיות אני.

בניית מסגרת בטוחה מראש, שתאפשר חופש תוך כדי.

רלוונטיות לקהל היעד ב"כאן ועכשיו".

המשגת תובנות העולות בתהליך הקבוצתי.

יכולת להתמודד עם הבלתי צפוי.

הנחייה מתקרבת, "בגובה העיניים".

בניית תהליך מתמשך-היכולת "לקשור קצוות".

הכנה וארגון מראש.

היכולת לתת אמון בקבוצה שתעשה תהליך ותשתנה.

לבוא למפגש עם התחדשות,התרגשות והתלהבות ש"מדביקים" את המשתתפים.

היכולת להתייחס לכלל הקבוצה: לפזר אמירה אחת של משתתף\ת לכל הקבוצה.

יצירת תחושת מוגנות בתוך הקבוצה.

שימוש בהומור.

יחס של רגישות לצורכי הקבוצה ומתן כבוד לייחודיות של משתתפיה.

כשכל הזמן מחוברים למטרות ההנחיה.

היכולת לזהות כוחות שונים בקבוצה ולפעול בהתאם.

היכולת לשמור על איפוק , כמנחה ולאפשר לקבוצה לגלות את הדברים מתוך עצמם.

לבוא עם ביטחון ואמונה להנחיה , נותן ביטחון גם לקבוצה.

מודעות ורגישות של המנחה לפרטים בקבוצה.

רגישות לקצב

תנועה בין תוכן ותהליך, בין משימתיות ובין תובנות.

גמישות המנחה והתאמה לקבוצה הספציפית.

התחשבות בצרכי המשתתפים.

# data[].attributes.attachment_link.title
סקרנות של חתול- מה נמצא בעגלה?

# data[].attributes.attachment_link.title
ניר וגלי - ציפורים נודדות