# data[].attributes.headline
בית כנסת לעולי לוב ביפו העתיקה

# data[].attributes.subject
בית כנסת לעולי לוב ביפו העתיקה

# data[].attributes.body
בית הכנסת לעולי לוב ברחוב מזל דגים ביפו העתיקה, הוא בית הכנסת העתיק בתל אביב-יפו. המבנה מזוהה עם חאן שהוקם בשנת 1740 על ידי ועד פקידי קושטא באיסטנבול, בסמוך לנמל יפו, ואשר היה החאן היהודי היחיד שפעל בעיר עבור עולים יהודים.

# data[].attributes.attachment_link.title
בית_הכנסת_ביפו

# data[].attributes.headline
תל אביב - נחום גוטמן

# data[].attributes.subject
תל אביב - נחום גוטמן

# data[].attributes.attachment_link.title
תל אביב נחום גוטמן

# data[].attributes.headline
בית ביפו - נחום גוטמן

# data[].attributes.subject
בית ביפו - נחום גוטמן

# data[].attributes.attachment_link.title
נחום גוטמן בית ביפו

# data[].attributes.headline
פרדסים ביפו - נחום גוטמן

# data[].attributes.subject
פרדסים ביפו - נחום גוטמן

# data[].attributes.attachment_link.title
פרדסים ביפו - נחוםן גוטמן

# data[].attributes.headline
חוף יפו - נחום גוטמן

# data[].attributes.subject
חוף יפו - נחום גוטמן

# data[].attributes.attachment_link.title
חוף יפו נחום גוטמן

# data[].attributes.body
מדרון יפו הוא פארק חופי המוקם לאורך חופי הים של שכונת עג'מי ביפו, והמשתרע בין נמל יפו בצפון וחוף גבעת עלייה מדרום.

# data[].attributes.attachment_caption
נחום גוטמן (15 באוקטובר 1898, טלנשטי, בסרביה – 28 בנובמבר 1980, תל אביב) היה צייר, מאייר, פסל וסופר ישראלי, יליד האימפריה הרוסית. בשנת 1978 זכה בפרס ישראל.   

# data[].attributes.headline
יפו - נחום גוטמן  - היה צייר, מאייר, פסל וסופר ישראלי, יליד האימפריה הרוסית. בשנת 1978 זכה בפרס ישראל.   

# data[].attributes.subject
יפו - נחום גוטמן  - היה צייר, מאייר, פסל וסופר ישראלי, יליד האימפריה הרוסית. בשנת 1978 זכה בפרס ישראל.   

# data[].attributes.body
הוא השתייך, ביחד עם ישראל פלדי, ראובן רובין וציונה תג'ר, לקבוצת האמנים של "אסכולת ארץ ישראל". נושאי הציור של חבריה היו ארץ ישראל, נופיה ואנשיה, ו הם נתנו דגש לצבעים העזים והאור הבוהק של הארץ. הם שאבו השראה מדמויותיהם של ערביי ארץ ישראל והאמינו כי דמותם היא הקרובה ביותר לדמות תושבי הארץ העבריים בתקופת התנ"ך.

גוטמן הוסיף לאייר ספרי ילדים. בין השאר אייר את ספריו של חיים נחמן ביאליק ומספר רב של מקראות וספרי לימוד. מאות ספרים אוירו על ידו לאורך השנים, כולל ספריו שלו. בנוסף לפעילותו כצייר וכסופר עיצב גוטמן את סמלה הראשון[3] של העיר תל אביב ועסק גם בעיצוב תפאורה להצגות תיאטרון.

# data[].attributes.attachment_link.title
נחום גוטמן יפו1

# data[].attributes.body
שוק הפשפשים ביפו הוא שוק פשפשים בו נמכרים חפצים שונים, בגדים ופריטי ריהוט, חדשים ומשומשים. השוק שוכן במתחם הרחובות עמיעד, עולי ציון, יהודה מרגוזה ורחוב בית אשל ביפו.

אזור השוק, כמו אזורים אחרים ביפו, שימש קבוצות צלבניות שחיו באזור, אך נהרס והוקם מחדש בתקופה העות'מאנית. השוק עצמו פועל במקום מהמאה ה-19, תקופה בה פרחו חיי מסחר מקומיים ויפו שימשה עיר נמל ומרכז לעולי רגל.

השוק הומה אדם בכל ימות השנה, והוא מוקד משיכה למבקרים, לתיירים ולחובבי מציאות וחפצי יד שנייה. סיורי מבקרים בסמטאות יפו עוברים פעמים רבות דרך השוק. החנויות והדוכנים קבועים בדרך כלל, אך ניתן גם למצוא בו דוכנים של כאלה המציעים באופן עצמאי את מרכולתם – עודפי סחורות ישנות וחדשות, חפצים עתיקים, פריטי נוסטלגיה וחפצי גרוטאות.

# data[].attributes.headline
שדרות ירושלים

# data[].attributes.subject
שדרות ירושלים

# data[].attributes.body
שדרות ירושלים הוא שמה של שדרה ארוכה החוצה את יפו ומהווה ציר תנועה ראשי בה. ראשיתה ברחוב יחזקאל קויפמן לחופה הדרומי של תל אביב, ואחריתה ב"שדרות העצמאות" בואכה חוף הים של בת ים. השדרה שרטטה את הגבול בין האזורים החקלאיים במזרח יפו, לבין האזור של "יפו החדשה" במערב העיר שהיה צמוד אל חוף הים. במהלך שנותיה מילאה השדרה תפקיד חשוב בהתפתחות העירונית של יפו, ולאורכה של השדרה מבנים ואתרים שהם נקודות ציון בהיסטוריה העירונית שלה.

# data[].attributes.body
תחנת הרכבת יפו (קרויה גם "תחנת הרכבת מנשייה") היא תחנת רכבת היסטורית הנמצאת צפונית ליפו, והיא למעשה תחנת הרכבת הראשונה שהוקמה במזרח התיכון מחוץ למצרים ולטורקיה[1].

# data[].attributes.body
רחוב יפת הוא אחד הרחובות הראשיים של יפו. הוא קרוי על שמו של יפת בנו של נח, מייסד העיר על פי אחת האגדות. בעבר נקרא רחוב עג'מי, על שם איברהים אל-עג'מי, קדוש פרסי, וכן בעבר חיבר הכביש בין יפו לעזה, וגם נקרא בשם: דרך עזה. הרחוב עובר מעל רחוב יהודה הימית בגשר שהוקם בזמן המנדט הבריטי. חלקו המערבי של תחילת הרחוב עובר על השטח בו שכנו בעבר חומות יפו.

# data[].attributes.attachment_caption
חומות יפו הן החומות שהקיפו את יפו העתיקה במהלך התקופה העות'מאנית בארץ ישראל מתחילת המאה ה-19 עד לפירוקה בשנת 1868.

# data[].attributes.headline
שער ירושלים בתוך חומות יפו העתיקה ומאחוריו "המצודה" באזור של רחוב יפת כיום פינת רחוב מפרץ שלמה

# data[].attributes.subject
שער ירושלים בתוך חומות יפו העתיקה ומאחוריו "המצודה" באזור של רחוב יפת כיום פינת רחוב מפרץ שלמה

# data[].attributes.attachment_link.title
יפו_העתיקה_-_שער_ירושלים_עם_המצדית

# data[].attributes.headline
הטיילת מקבילה לקו החומה שהגנה על יפו מהים - ברקע "ג'מע אלבחר" - מסגד הים

# data[].attributes.subject
הטיילת מקבילה לקו החומה שהגנה על יפו מהים - ברקע "ג'מע אלבחר" - מסגד הים

# data[].attributes.headline
כנסיית פטרוס הקדוש

# data[].attributes.subject
כנסיית פטרוס הקדוש

# data[].attributes.body
כנסיית פטרוס הקדוש היא כנסייה קתולית פרנציסקנית השוכנת בכיכר קדומים בפינה הצפון-מערבית של יפו העתיקה. כנסיית פטרוס הקדוש נקראת על שמו של פטרוס הקדוש, אחד משנים עשר השליחים של ישו והאפיפיור הראשון. מנזר קטן צמוד לכנסייה מצפון. המבנה ומגדל הפעמונים שלו נראים היטב מכל קו החוף של תל אביב ויפו, כמו גם מכיוון הים, ולכן הם שולבו בקצה הימני של סמל העיר תל אביב-יפו הקודם.

# data[].attributes.headline
מסגד מחמודיה

# data[].attributes.subject
מסגד מחמודיה

# data[].attributes.body
מסגד מחמודיה (בערבית: مسجد المحمودية, "מסג'ד אל-מחמודיה"), הממוקם ברחוב מפרץ שלמה, הוא המסגד הגדול והחשוב ביפו. הוא שוכן בפינה הצפון-מזרחית של יפו העתיקה, סמוך לכיכר השעון מצד מערב ובקרבת טיילת חומות הים. ההערכה היא כי המסגד הוא השלישי בגודלו בארץ ישראל, אחרי מסגד אל-אקצא בירושלים והמסגד במערת המכפלה בחברון.
המסגד הוקם בשנת 1730 ונבנה מחדש בין השנים 1812–1814 בידי מוחמד אגא א-שאמי, מושל העיר מטעם העות'מאנים בתחילת המאה ה-19. המסגד נקרא על שמו של בנו של א-שאמי, מחמוד, שנפטר בשנת בניית המסגד. המסגד כלל אולם תפילה וחצר שהיא כיום החצר הפנימית של המסגד, ו

# data[].attributes.headline
בניין הסאריה הישנה בו פועלים מוזיאון יפו והתיאטרון הערבי - עברי.

# data[].attributes.subject
בניין הסאריה הישנה בו פועלים מוזיאון יפו והתיאטרון הערבי - עברי.

# data[].attributes.body
התיאטרון הערבי-עברי ביפו בבית הסראייה הישן שביפו, משמש אכסניה לשתי להקות תיאטרון הפועלות ביחד ולחוד בשתי שפות: עברית וערבית. השתיים הן קבוצת "תיאטרון יפו", שנוסדה ב-1990 בידי יגאל עזרתי, גבי אלדור ועירית נאמן, ותיאטרון "אל סראיא", שבו חברים אנשי תיאטרון ויוצרים ערבים. התיאטרון ממומן חלקית בידי משרד החינוך והתרבות ועיריית תל אביב.

# data[].attributes.attachment_link.title
מוזיאון ותיאטרון יפו

# data[].attributes.headline
מגדל השעון כיום

# data[].attributes.subject
מגדל השעון כיום

# data[].attributes.body
המגדל נבנה בעזרת תרומתם של תושבי העיר, ערבים ויהודים, ובראשם יוסף בק מויאל, והוא אחד ממאה מגדלי שעון שנבנו ברחבי האימפריה העות'מאנית כולה. המגדל בנוי מאבן כורכר, וצורתו מזכירה במעט כנסייה אירופית. בראש המגדל כיסוי נחושת, שבו שני שעונים ופעמון המצלצל אחת לחצי שעה. על שם המגדל נקראה הכיכר בה נמצא - כיכר השעון.

# data[].attributes.body
נמל יפו נחשב לאחד הקדומים בעולם. למן התקופה הכנענית ועד ימינו פעל הנמל ברציפות כמעט, והוא אשר העניק ליפו את מעמדה ההיסטורי כעיר מרכזית באגן המזרחי של הים התיכון וכשער הכניסה המערבי של הארץ. אלפי שנים שימש הנמל דייגים, ספנים, סוחרים, צליינים, כובשים ומהגרים, שעברו בו בבואם ובצאתם.

בתהפוכות ההיסטוריה ידע הנמל גם תקופות של שפל והזנחה. כיום, הודות למאמץ משותף של דייגי הנמל, תושבי יפו ואוהביה, ובזכות השקעה ותמיכה מצד עיריית תל אביב-יפו וחברת אתרים, מוסיף הנמל לפעול כנמל דייג, ומתחדש לצד זאת כאחד מהמוקדים האורבנים לאורך רצועת החוף של תל אביב-יפו, המציע מגוון פעילויות תרבות – בדגש על אירועי מוזיקה, פנאי, מסחר ותיירות לציבור הרחב.

# data[].attributes.body
יפו ( בערבית: يَافَا, "יאפא") היא עיר נמל עתיקה בארץ ישראל, לחוף הים התיכון. יפו התקיימה כעיר עצמאית במשך אלפי שנים עד שאוחדה ב-1949 עם תל אביב, והיא מהווה מאז את אחד מרובעי תל אביב-יפו.
יפו העתיקה נבנתה על צוק רם, מעין חצי אי שחודר אל הים המורכב מגבעת כורכר. הגבעה מהווה חלק מרכס הכורכר המערבי, אחד משלושת רכסי הכורכר החוצים לאורך את שפלת החוף של ארץ ישראל.

# data[].attributes.headline
מגדל השעון בעבר

# data[].attributes.subject
מגדל השעון בעבר

# data[].attributes.attachment_link.title
מגדל השעון בעבר