# data[].attributes.body
1. ההתפתחות הטכנולוגית שהובילה בהמשך למהפכת הדפוס היא הדפסה על נייר בעזרת חותמות - חותמת בודדת לכל מילה, טקסט ואיור, במקום להעתיק ספרים שלמים בכתב יד - מה שלקח המון זמן ועבודה קשה שאנשים השקיעו בה שנים מהחיים שלהם. בהמשך, יוהן גוטנברג "המציא" את ההדפסה בעזרת חותמת נפרדת לכל אות מה שגרם להאצה של קצב הדפסת הספרים מכיוון שלא היה צריך להכין חותמות עם מילים מיוחדות לכל טקסט. בנוסף, יוהן גוטנברג השתמש בנייר ודיו יותר עמידים ומושכללים יותר.

2. לפני מהפכת הדפוס הדברים הכתובים היו דבר נדיר שלרוב האנשים לא הייתה גישה אליו והיא הייתה שמורה לאנשים המשכילים ביותר ולאנשי הכנסייה. בעקבות מהפכת הדפוס ליותר אנשים פחות משכילים הייתה גישה לדפוס, ולכל המידע הכתוב שלפני זה הכנסייה הסתירה מהאנשים (כמו השחיתויות שהיו בכנסייה). בעקבות מהפכת הדפוס הכוח הפוליטי, הכלכלי והדתי של הכנסייה הקתולית התערער בעקבות צמיחת החברה המשכילה והתפתחות זרם בכנסייה שקרא לשינויים והפסקת השחיתות שהתפשטה בכנסייה.

3. לדעתי כן. בעיקר הקהילות הדתיות היו צריכות להחליט על סימונים משותפים לכל האותיות כדי שכולם יוכלו לקרוא את הספרים הקדושים באותה שפה.

4. בגלל שהספרים נהיו זולים הרבה יותר וקלים יותר להשגה, הם הופצו, וככל שיותר אנשים למדו לקרוא ולמדו חשבון עוד אנשים למדו גם, אפילו מתוך צורך - בעלי חנויות היו צריכים לדעת לעשות חשבון כדי לשרת את הלקוחות וכך עוד אנשים למדו גם כדי שלא יקרה אותו מקרה שקרה בכנסיות - שהסתירו מידע. ככל שאנשים רצו לדעת יותר, גם גדל הרצון שלהם לדעת נושאים שונים ומגוונים יותר שכך נהיו חלק משמעותי יותר מהעולם מפני שיותר אנשים התעסקו בהם, ולכן בבתי הספר למדו עליהם, ונוצרו כך עוד מקצועות.

5. יוהן גוטנברג היה ממציא מכבש הדפוס. הוא עשה מהפכה בעולם הדפוס שהרבה אנשים אחרים ניסו לעשות לפניו והוא היה הראשון שהצליח. הוא ייעל בהרבה את תהליך ההדפסה ושיפר את הדיו והנייר וגרם בכך להפצה של הספרים ברחבי בעולם ולכך שהרבה מאוד אנשים למדו לקרוא ולכתוב והפכו למשכילים. אבל, הוא לא קיבל הכרה על המעשים שלו ונפטר אחרי שחי בצניעות את השנים האחרונות שלו.

6. הספר הראשון שהודפס במכונת הדפוס של גוטנברג היו כמה יצירות קצרות וכתבי מחילה כנסתיים שהיו רק נסיוניים. ההדפסה הראשונה שבאמת הדפיס הייתה 180 ספרי תנך - הברית החדשה והישנה - בלטינית, והוא עשה את זה.

# data[].attributes.body
1. ההתפתחות הטכנולוגית שסייעה בהמצאת הדפוס הייתה ההמצאה שכתבו מילים באמצאות חותמות עץ של מילים ואז ניתן להשתמש בחותמת כמה פעמים ואחרי זה יוהן גוטנברג המציא מכונה שעושה את זה עם אותיות ולא היה צריך לחפש חותמת בין אלפי חותמות
2. בעזרת המצאת הדפוס היה קל וזול לכתוב דברים ואז אנשים יכלו להביע את עצמם בקלות
3. כן, מכיוון שהרבה התחילו ללמוד לקרוא ולכתוב כי פתאום זה היה שימושי ואז הם למדו שפות נוספות בשביל מגוון ספרים רחב יותר ואז יכלו לדבר עם אנשים מארצות אחרות
4. עכשיו כשכולם יודעים לקרוא ואפשר להדפיס ספרים לימודים למקצוע היו הרבה יותר קלים כי כולם תרגלו מספרים ואז היו יותר מקצואות ומספר הלומדים גדל
5. יוהן גוטנברג היה ממציא גרמני שהמציא את מכונת הדפוס
יוהן גוטנברג תרם הרבה להתפתחות הטכנולוגית
יוהן גוטנברג חיי מזמן
6. הספר הראשון שהודפס במכונת הדפוס היה התנך בלטינית

# data[].attributes.headline
מיכאל מורד המלך שהגיש בזמן

# data[].attributes.subject
מיכאל מורד המלך שהגיש בזמן

# data[].attributes.body
1. ההתפתחות הטכנולוגית שסייעה בהמצאת הדפוס היתה מכבש הדפוס, שבעזרתו הדביקו חותמת על נייר, ובכך הדפיסו על דפים.

2. המצאת הדפוס סייעה להפצת דעותיו של הממסד ושל מתנגדיו בכך שנתנה דרך פשוטה וזולה לייצר עיתונים, בהם בין השאר מותחים ביקורת על השלטון

3. לדעתי המצאת הדפוס הביאה לגיבוש השפות הלאומיות מכיוון שלדוגמא:
כאשר כובשים כפר, האנשים בו ממשיכים לדבר באותה שפה. אבל כאשר מגיעים לכפר ספרים ועיתונים בשפה מסוימת, יש פתאום סיבה לדעת את השפה הלאומית כדי לקרוא את הספרים

4. בעקבות המצאת הדפוס נעשה קל יותר להדפיס ספרים, בין השאר ספרי לימוד, ולכן ללמוד נעשה הרבה יותר קל, מה שאומר שיותר אנשים יכלו ללמוד.

5. מפורסם
חשוב- הוא נתן לכולם הזדמנות ללמוד
מסכן- לא היה לו הרבה כסף אז אין לנו ציור שלו ולכן אנו לא יודעים איך הוא נראה

6. הספר הראשון שהודפס במכונת הדפוס של גוטנברג היה התנ"ך

# data[].attributes.body
1. ההתפתחות הטכנולוגית בהמצאת הדפוס נקראת"ההדפסה בעץ", זה היה תהליך שבו משתמשים בחותמת כדי לייצר משפטים או דפים מספר כמה פעמים בלי לכתוב אותם כל פעם מחדש. יוהן גוטנברג הבין שבמקום ליצור חותמות למשפטים או לעמודים, אפשר ליצור חותמות של אותיות ולהשתמש בהן כדי לבנות משפטים, שיטה הרבה יותר פשוטה שחוסכת כסף וזמן.

2. עם גישה ענקית לכלכך הרבה אנשים דרך עיתונים היה אפשר לפרסם הודעות נגד הממסד ולגרום לאנשים למרוד ולהתחיל מחאות.

3. לדעתי מהפחת הדפוס לא גרמה לאיחוד שפות אך כן גרמה לשפות להיעלם מכייון שרוב הדברים הכתובים היו בשפות פופולריות (כמו ספרדית) ואז היה פחות צורך בשפות עתיקות ומסובכות (כמו ארמית למשל).

4. מכיוון שהדפוס היה כל כך זול, הוא הפך לדרך טובה לפרסם הודעות דרך עיתונים כך שבשביל להיות בעניינים הייתה חייב לדעת קרוא וכתוב, וברגע שידעת כרו וכתוב היו מאות אלפי ספרי לימוד וחוכמה נגישים ודרך הספרים האלה אנשים החכימו.

5. גוטנברג נולד בעיר מיינץ שבאימפריה הרומית הקדושה תחת השם יוהאן גנספלייש, אך כיוון ששם אמו היה גוטנברג והיא הייתה השריד האחרון של משפחתה, אימץ יוהאן את שם משפחתה. הוא למד צורפות ובמקביל פיתח את תורת הדפוס הסודית שלו, שאותה חלק רק עם חברים קרובים. נראה שאת המצאתו הגדולה המציא בעיר שטרסבורג, בסביבות שנת 1436

6. הספר הראשון שהודפס במכונת הדפוס של גוטנברג היה התנ״ך בלטינית

# data[].attributes.body
1. ההתפתחות הטכנולוגית שסייע בהמצאת הדפוס היא הדפסה על עץ, תהליך בו יוצרים חותמות מעץ של מילים או משפטים, וזה נתן ליוהן גוטנברג את ההשראה ליצור חותמות לכל אות בנפרד כך שיכלו לכתוב הכל עם מספר קטן יחסית של חותמות.
2. הדפוס סייע להפצת דעותיהם של הממסד ומתנגדיו בכך שפתאום היה קשה בהרבה לממסד להסתיר או לאוות את האמת, מכיוון שפתאום היה קל וזול בהרבה לתקשר בצורה מדויקת (לא מפה לפה) למרחקים, ולמתנגדיו היה קל יותר להפיץ את דעותיהם.
3. כן, היא אמנם לא הובילה לזה לבדה, אבל היא עזרה מאוד בכך שפתאום כולם היו צריכים ללמוד קרוא וכתוב - בין אם בשביל ללמוד, להתמקצע במשהו שבוא אתה זקוק לידע הזה או אפילו רק כדי לשלוח מכתבים בלי לשלם לאנשים כדי לתרגם לך - ובכך גרם להרבה איזורים ליצור כתב משלהם אם לא היה מישהו שילמד אותם, ולהרבה מדינות לעשות את אותו הדבר בשביל ליצור אינדיבידואליות משאר העולם.
4. בזכות הירידה הפתאומית במחיר הספרים, החלו הורים רבים ללמד את ילדיהם או לשלוח אותם ללמוד במקום אחר, ובזכות הידע שפתאום היה נגיש לכולם, התחילו להמציא דברים, ומקצועות חדשים החלו להופיע.
5. יוהן גוטנברג נולד בעיר מיינץ בשנת 1400 עם שם המשפחה גזנפלייש. אבא שלו היה סוחר עשיר, והוא שלח אותו לבית ספר לצורפות. הוא המציא את מכונת הדפוס, אחת מההמצאות החשובות בהיסטוריה, ובכך התחיל את מהפכת הדפוס.
6. הספר הראשון שהודפס במכונת הדפוס שלו הוא התנ"ך בלטינית.

# data[].attributes.body
1. ההתפתחות הטכנולוגית שסייעה בהמצאת הדפוס היא המכבש שעזר להעתיק את הדיון לדף בצורה אחידה ויעילה ושלא מורחת את הדיו.
2. הדפוס עזר להפיץ דעות במהירות ויעילות . ב- 31 באוקטובר 1517 הכומר הגרמני מרטין לותר תלה על דלתות הכנסייה שלו דף עם 95 טענות נגד מדיניות הכנסייה הקתולית ובמיוחד נגד השימוש הציני שעשו ראשיה במכירת כתבי כתבי מחילה תמורת בצע כסף בנוסף הטיף לאמונה פשוטה ובלתי אמצעית בדומה לרבים לפניו אבל הוא השכיל להפיץ את המסמך בעותקים מודפסים בכל רחבי גרמניה.
לותר כתב את המסמך בגרמנית בניגוד למה שהיה מקובל במסמכים שעוסקים בדת שאתם כתבו בלטינית או יוונית וזה גרם לצעד משמעותי של הפצת התנ"ך בגרמנית והנגיש לעם את רעיונות האפיפיור כדי שיוכלו לגנות את רעיונותיו.
3. הספרות המודפסת הייתה הראשונה שנתנה ביטוי ולגיטימציה לשפות מקומיות אחת התוצאות הייתה תרומה להתעוררות הזהויות האתניות והלאומיות באירופה. הקיום של יותר ויותר יצירות בשפת המקום חיזק את הגאווה הלאומית והוביל לצמיחת מדינות הלאום במאה ה19.
4. מספר הלומדים הלך וגדל בעקבות המצאת הדפוס ובמיוחד הרפורמציה שהוא אפשר. ובנוסף היו יותר ספרים ומחירם ירד בהתאם.
היו עבודות חדשות בזכות הצורך החדש שנוצר ספרים.
5. יוהן גוטנברג היה חרוץ וכל הזמן שכלל את ההמצאה שלו עד כדי שלמות. היה יצירתי בפתרונות שלו להפוך את הדפוס לזול. והוא המציא את ההמצאה הכי חשובה באלף השנים האחרונות על פי מגזין time life.
6. התנ"ך כמובן משום שבאותה תקופה רוב האנשים בעולם המערבי היו נוצרים אדוקים הדפיס דבר ראשון את התנ"ך ואז התחיל בפרויקט להדפיס 180 עותקים של התנ"ך בשנה ואכן הצליח מה שהיה מאוד מרשים לאותה תקופה כי בדרך כלל עותק אחד היה לוקח שנה או יותר.

# data[].attributes.body
1. ההתפתחות הטכנולוגית שסייעה בהמצאת הדפוס היא ההדפסה בעץ, זה היה תהליך שבו משתמשים בחותמת כדי לייצר משפטים או דפים מספר כמה פעמים בלי לכתוב אותם כל פעם מחדש. יוהן גוטנברג הבין שבמקום ליצור חותמות למשפטים או לעמודים, אפשר ליצור חותמות של אותיות ולהשתמש בהן כדי לבנות משפטים, שיטה הרבה יותר פשוטה שחוסכת כסף וזמן.

2. מכיוון שהדפוס היה כל כך זול, הוא הפך לדרך לפרסם הודעות וכך גרם ליותר ויותר אנשים ללמוד לקרוא.

3. לדעתי המצאת הדפוס לא הביאה לגיבוש השפות העולמיות מכיוון שזה הפך את היצור של ספרים להרבה יותר זול. וכך פתח אפשרות ליצור ספרים בכל השפות בקלות.

4. מכיוון שהספרים הפכו לדבר זול ונגיש, הרבה אנשים למדו לקרוא ולכתוב, וכך נפתחו בפניהם אפשרויות חדשות ומקצועות חדשים.

5. יוהן גוטנברג היה ממציא גרמני שהמציא את הדפוס ועזר להתפתחות החברה. בלעדיו האנשים הפשוטים אף פעם לא היו נחשפים לספרים והרבה מההמצאות הכי חשובות של העולם לא היו קיימות.

6. הספר הראשון שהודפס במכונת הדפוס של גוטנברג היה התנ״ך בלטינית

# data[].attributes.body
1.התפתחות הטכנולוגיה שסייעה בהמצאת הדפוס היא מכשיר היציקה הידני, המאפשר יצור מהיר ויעיל של תבניות זהות בהן אפשר להשתמש ללא הגבלה. התבניות הוכיחו שכתב מודפס יכול להיות אחיד ואסתטי אף יותר מכתב יד
2.הדפוס סייע להעברה והפצה יעילה יותר של מידע במקום העברת מידע בעל פה דבר שגרם לעיוות המידע והעברתו רק לאנשים מסויימים, לכולם ניתן היה לקרוא את המידע המקורי ולגבש את דעתם על סמך המידע ולא העיוות שלו.
3.לדעתי המצאת הדפוס איפשרה לשימור שפות שונות מה שמנע מגיבוש השפות
4. ידע דרך ספרים הפך לנגיש יותר מה שאיפשר ליותר אנשים ללמוד לגלות ולחקור דברים חדשים דבר שנזקק לעובדים
5.ממציא מבריק,עזר להתפתחות החברה,מת
6. הספר הראשון שהודפס במכונת הדפוס של גווטנברג הוא התנך בלטינית

# data[].attributes.headline
ניר בן עמי (סופסוף הצלחתי)

# data[].attributes.subject
ניר בן עמי (סופסוף הצלחתי)

# data[].attributes.body
עבודה בספרות על מהפכת הדפוס

1. ההתפתחות הטכנולוגית שסייעה הכי הרבה לדעתי בתהליך המצאת הדפוס הוא הדפסה על עצים. התהליך של "הדפסה" על עצים הוא כזה: מתשמשים בחותמת שעליה אות, מילה למשפט, או אפילו לגודל של דף שלם, מורחים על החותמת דיו, ואז מניחים את את החותמת או החותמות על העץ, והדיו נמרח על העץ בצורה מושלמת. יוהאן גוטנברג הבין שבמקום ליצור חותמת אחת לכל דף של טקסט, אפשר ליצור המון חותמות קטנות לכל אות, ואז בתהליך ההדפסה פשוט להשתמש בהן כמה וכמה פעמים, ובכך לחסוך זמן, כסף, ומקום.

2. הדפוס סייע בכמה דברים: ראשית, הוא גרם ליותר ויותר אנשים ללמוד לקרוא ולכתוב, כי הדפוס היה אמצעי להפצת דעותיו, פסיקותיו והחלטותיו של הממסד, שכן דפוס נעשה זול. שנית, ניתן היה להדפיס כמות גדולה של ספרים חשובים כמו ספרי תנ"ך, ספרי לימוד, וכו'. בנוסף, באמצעות הדפוס נוצרו ספריות רבות, שהכילו בתוכן כמות עצומה של מידע נגיש לכולם. לבסוף, היווצרות של עיתונים וכתבי עת דומים גרמו לכך שכל אדם בעל מספיק כסף יכל לפרסם את דעותיו לכל.

3. אולי קצת, אבל בכללי, לפני הרנסנס באירופה הכל נכתב אך ורק בשפת הקודש, כך שהיה צריך להבין אותה בשביל לקרוא את הכתוב.

4. הדפוס גרם, ככתוב בשאלה 2, מהפכת הדפוס גרמה ליצירה של ספריות, שמכילות בתוכן כמות עצומה של ספרים, שחלקם אינטלקטואלים וחכמים, וכולם נגישים לכולם לקרוא ולהחכים. בנוסף, גם, ככתוב בשאלה 2, מהפכת הדפוס גרמה ליצירה של עיתונים, כתבי עת ועוד כתבים שבהם אנשים, חלקם בעלי דעות ותפיסת עולם חכמה, מפרסמים את דעותם לכול

5. יוהאן גוטנברג, שנקרא גם אבי הדפוס, ממציא גרמני, כנראה יצר את ההמצאה החשובה ביותר בדורו, ועוד כמה דורות קדימה.      זקנו ארוך ומרשים מזה של תיש, עז, עיזה ואפילו הזאת מהשיר "זקן ארוך עד הכתפיים".       יצירתי מאוד וחושב מחוץ לקופסא.     הוא חייב לחבר שלו איזה 10000000 פרוטות.        יש לו יותר מדי שמות אמצעיים: "יוהנס גנספלייש צור לאדן צום גוטנברג"

6. הספר הראשון אי פעם שהודפס בעזרת ההמצאה של גוטנברג היה קיצור של התנ"ך, או הברית החדשה

רק עכשיו קלטתי שהייתי מחובר בחשבון לא נכון עד פדלט לא נכון ):<

# data[].attributes.headline
רונה אלדור ונטע הר טוב

# data[].attributes.subject
רונה אלדור ונטע הר טוב

# data[].attributes.body
1. ההתפתחות הטכנולוגית שסייעה בהמצאת הדפוס היא המכבש, מכיוון שבעזרתו אפשר להדפיס באופן יותר יעיל, מהיר, וזול.
2. הדפוס סייע לממסד ולמתנגדיו להפיץ לקהל הנרחב את דעותיו, והוא גם גרם לירידה בכוחה של הכנסייה, כי ספרי קודש היו הרבה יותר נגישים.
3. לדעתנו זה כן הביא לגיבוש שפות לאומיות, מכיוון שעכשיו כתבים וספרים הופצו הרבה יותר, ולאיזורים נרחבים יותר, אז היו צריכים להחליט על מוסכמות כתיבה, ושפות משותפות.
4. מכיוון שספרים הפכו לזולים ונגישים יותר, אפילו חלק מאנשי המעמד הנמוך יכלו לרכוש אותם, וזה גרם להשכלה נרחבת לכל שכבות החברה. בנוסף, בזכות הנגישות והנוחות של הספרים, הרבה יותר אנשים רצו ללמוד קרוא וכתוב.
5. 1. יוהן גוטנברג היה ממציא גרמני ואביה של מהפכת הדפוס.
2. יוהן גוטנברג היה נקרא פעם יוהן גנזפלייש.
3. יוהן נולד בעיר מיינץ ב1400 ומת ב1468.
6. הספר הראשון שגוטנברג הדפיס היה התנ"ך בלטינית, אבל לפני כן הוא הדפיס כל מני מסמכים רשמיים, ופסקי דין.
מקורות מידע: ויקיפדיה, הסרטון שצורף בפדלט.

# data[].attributes.body
1. ההתפתחות הטכנולוגית שסייעה בהמצאת הדפוס הייתה ההדפסה בעץ. ה-"הדפסה" בעץ היה תהליך שבו אתה משתמש בחותמת כדי לייצר משפטים או דפים מספר פעמים ללא הצורך לכתוב אותם כל פעם מחדש. גוטנברג הבין, שבמקום ליצור חותמת למשפט או לדף, אפשר ליצור חותמות לכל אות, ולבנות מהן מילים, משפטים, עמודים, וכולי.

2. הדפוס סייע להפצת דעותיו הממסד ושל מתנגדיו מכיוון שספרים נהיו זולים. אנשים למדו לקרוא ולכתוב, וזה גרם גם לייצור של עיתונים, מה שנתן לאנשים לכתוב את דעותיהם בעיתון. העיתון ייקרא על ידי אנשים אחרים, מה שמפיץ את הדעה.

3. לדעתי המצאת הדפוס לא הביאה לגיבוש השפות הלאומיות, מכיוון שהיה הרבה יותר קל ליצור ספרים וכתב, ולכן לא היה צריך להיות תלוי בשפה אחת, בניגוד לפעם שספרים היו הרבה יותר יקרים ולהשתמש ביותר משפה אחת היה מצריך ייצור של הרבה יותר ספרים.

4. ספרים הפכו להרבה יותר קלים ומהירים להכנה, ולכן זולים בהרבה. כתוצאה מכך, יותר אנשים קנו ספרים, למדו לקרוא ולכתוב, ולמדו מהספרים. אנשים יצרו מקצועות חדשים כי הבינו שיש צורך להם, במיוחד אחרי שנוצרות הרבה המצאות חדשות מאותה סיבה שציינתי קודם.

5. יוהן גוטנברג השקיע הרבה בניסיון לשפר את המצב. הוא היה אמיץ, מכיוון שהשקיע הרבה מכספו, בלי לדעת אם הוא ירוויח את כספו בחזרה. בלעדיו העולם היה כנראה שונה לחלוטין, לא רק בגלל ספרים יקרים, אלא גם בגלל בפחות אנשים היו קונים ספרים, לומדים, וממציאים דברים אחרים חשובים בחיינו.

6. הספר הראשון שהודפס במכונת הדפוס של גוטנברג היה התנך, בלטינית.

# data[].attributes.body
1. ההתפתחות הטכנולוגית שסייעה בהמצאת הדפוס היא הדפסה באותיות מגילופי עץ, כאשר המדפיס מצרף מספר אותיות למשפט ולאחר מכן לעמודים ומדפיס עמוד מתוך ספר מה שאחר כך ניתן להשתמש שוב לאותו עמוד בספר.
ההתפתחות הטכנולוגית סייעה בהמצאת הדפוס בכך שבמקום לצרף עמוד לעמוד מתוך ספר צירפו אות לאות ואז תהליך ההדפסה לקח פחות זמן מכיוון שלא היה צריך לגלף מחדש את העץ ואחר כך כבר את תבניות האותיות.

2. הדפוס סייע להפצת דעותיו של הממסד ושל מתנגדיו בכך שיכלו להדפיס פסקי דין ומכתבים ולפרסם אותם ברחבי העיירה.
זה הוביל לזה שלכל אחד הייתה יכולת (אם היה לו כסף) להביע את דעתו ולשתף אחרים.

3. לדעתי המצאת הדפוס כן הביאה לגיבוש השפות הלאומיות מכיוון שכשאזרחים קיבלו מכתבים או שתלו פסקי דין על עמודים היו צריכים לקרוא ולכן אנשים התחילו ללמוד קרוא וכתוב וכולי..

4.כמו שאמרתי מקודם התחיל להיות יותר שימוש בקרוא וכתוב בשפות מסוימות והתחילו לתקשר יותר בעולם אז גם האזרחים היו צריכים ללמוד את דברים אלו.

5.יוהן גוטנברג -
ממציא - הראשון להמציא "מדפסת ידנית"
אמיץ - הוא השקיע המון בפיתוח המפעל והשקיע את רוב זמנו והונו בלי לדעת שיקבל אותם בחזרה.
חרוץ - עבד קשה ולא התעצל לא משנה מה היו התוצאות.

6. הבייבל (תנ"ך) אבל לפני כן גם כתב מסמכים ופסקי דין כמו שאמרתי.

מקורות: סרטון יוהן גוטנברג

# data[].attributes.headline
עבודה בהיסטוריה עידו שור 

# data[].attributes.subject
עבודה בהיסטוריה עידו שור 

# data[].attributes.body
1.השינוי  הטכנולוגי היה הגעת הנייר דרך העולם המוסלמי לאירופה זה עזר למהפכת הדפוס כי זה גרם לספרים להיות הרבה יותר זולים וכך לאפשר לאנשים מעוטי יכולת לקנות גם.
2.זה עזר בכך שהיה אפשר להפיץ מסמכים במהירות רבה יותר ובקלות ובכך לגרום לכל התושבים לדעת ולקבל את המסמך בנוסף זה גרם להתערערות הכוחות הפוליטיים של הכנסייה בין התושבים.
3. אני חושב שזה לא גרם לגיבוש השפות הלאומיות כי עכשיו אנשים יכלו לייצר ספרים בכל שפה בקלות רבה ולעשות זאת בצורה זולה ונגישה ולכן זה רק הפריד בין השפות כי לאנשים לא הייתה סיבה לאחד ביניהן לפני כן אולי כתבים היו בשפה מסוימת בלטינית ולכן כל מי שרצה לקרוא את הכתבים הם היו חייבים ללמוד לטינית אבל אחר כך הם לא היו חייבים.
4. נוצרו מקצועות לימוד חדשים כי היה אפשר לחקור שפות חדשות בקלות יותר וגם היה אפשר לתרגם כל מיני מחקר על נושאים מסוימים ואז היה אפשר ללמוד עליהם מה שלא היה אפשר לפני כן.
5.היה ממציא גרמני, מתחיל מהפכת הדפוס, המצאה שרבים חושבים שהיא הייתה ההמצאה החשובה ביותר באלף השני לספירה.
יוהנס המציא את מכבש הדפוס הראשון במאה ה15.
יוהנס היה איש עסקים כושר שהלווה הרבה כספים לצורך פיתוח הדפוס שלו ובסוף היה צריך למסור את מפעל הדפוס שלו כתמורה לחוב.
6.הספר הראשון היה התנך

# data[].attributes.headline
נינה קריספין

# data[].attributes.subject
נינה קריספין

# data[].attributes.body
1. ההתפתחות הטכנולוגית המשמעותית שגרמה בדיעבד להתפתחות הדפוס היא ״הדפסה״ על עץ. הרעיון דיי פשוט- מטביעים חותמות שניתן להשתמש בהן מספר רב של פעמים בצורת מילים טקסטים ואיורים, ולא להעתיק בנפרד כל טקסט מה שלקח המון מיומנות וגרם לחוסר ואגירה של ידע.  בצורה הזו התאפשר לראשונה ליצור טקסטים בצורה יעילה הרבה יותר שלקחה פחות זמן פחות כסף ופחות מיומנות ולכן הייתה גם פתוחה יותר לקהל הרחב.
גוטנברג היה הראשון שהכין חותמת בודדת לכל אות מה שאיפשר לראשונה לבנות מילים, משפטים וספרים בקלות רבה יותר כי לא היה צריך להכין את החותמות היחודיות לכל טקסט וטקסט.
בנוסף, לאחר מכן גוטנברג פיתח שיטות נוספות ליעול תהליך ההדפסה.

2. הדפוס במשמעותו הוא דרך להפצת ידע. הפצת- לא אגירת, לא הסתרת. לפני הטכנולוגיה של גוטנברג הידע הזה היה נדיר ביותר ויקר מאוד. שמור לבעלי אמצעים והכנסייה בלבד, שזו תמרנה את הידע שאצלה למטרותיה האישיות והרחקתם מהאספסוף. הדפוס שיחק חלק משמעותי מתהליך הפצת הדיע והגדלת הידע הקולקטיבי. עכשיו כשהידע והמידע נגישים הרבה יותר אנשים לאו דווקא אצילים יכלו להביע את דעתם ויתר על כן לשמוע ולהיחשף בכלל לדעות שונות ומגוונות יותר שלא כפופות לכנסייה. הקלות והכמות בה היה פתאום ניתן לייצר ידע שיופץ לעם הוותה את החלק המשמעותי ביותר.

3. אני חושבת שכן מפני שהאזורים-ממלכות-מדינות היו צריכים ליצור מוסכמות על השפה המשותפת שלהם כך שכולם יוכלו לקרוא את אותו העיתון או הכרזה או הספר. אם זה התבטא בדיקדוק, איות או מילים שונות כולם היו צריכים להסכים עליהן כדי שיוכלו לקרוא אותן ולצרוך את הידע. לכן מכמה ניבים יצא ניב אחד או עירבוב של כמה שבו קראו וכתבו.

4. מספר הלומדים הלך וגדל משום שהידע הפך להרבה הרבה יותר נגיש ופשוט יותר אנשים נחשפו אליו ויותר קיבלו את ההזדמנות  היוקרתית להפוך למלומדים. גם היו יותר משרות חדשות כי יש מקצןעות חדשים של הדפסה הכנת החותמות, הפצת העיתונים תליית הכזרות ובכלל ענף כלכלי חדש.

5. ישלו זקן מרשים.
הוא חכם.
הוא איש חשוב להתפתחות של החברה האנושית כפי שאנחנו מכירים אותה כיום.

6. הספר הראשון שהודפס היה התנ״ך בלטינית

# data[].attributes.headline
יוהאן גוטנברג והדפוס - אורי קְרין יונתן דפנא

# data[].attributes.subject
יוהאן גוטנברג והדפוס - אורי קְרין יונתן דפנא

# data[].attributes.body
מקורות: כל הסרטונים
1. ההתפתחות הטכנולוגית שתרמה הכי הרבה היא המכבש, שיכל להטביע את הדיו לדף. הוא גם השתמש בתבניות אותיות שהוא הכין, בשביל שיהיה אפשר לשלב אותן מחדש לכל טקסט.
2. במקום מפה לאוזן, היה אפשר להדפיס טקסטים בצורה המונית. זה, למשל, עזר מאוד למהפכה הפרוטסטנטית ולהדפסה של התנ״ך הגרמני של מרטין לותר. בדרך דומה, היה אפשר לייצר טקסטים המוניים התומכים בממסד.
3. אולי במידת מה, אבל רק אחרי הרנסאנס. לפני הרנסאנס (במערב אירופה), הכל נכתב בשפת הקודש, היא לטינית. אבל לאחר מכן, יצירות בשפה המדוברת החלו להיכתב, ובעזרת ההמצאה של גוטנברג, גם להידפס(?). ספרד, למשל, שמרה על השפות השונות שלה וספרדית הפכה לספרדית רק אחרי החלטת חוק, בעוד באיטליה, השפה האיטלקית (הטוסקנית) הפכה לשפה לאומית בתהליך טבעי יותר (איטליה עצמה לא גובשה עד מאות שנים אחר כך, אבל כולם כבר יכלו לכתוב את הניב הטוסקני, הוא הניב של דנטה).
גרמנית (ואנגלית, וכו׳) כבר נכתבו הרבה לפני. לדעתי, הדפוס כן עזר באנגליה, אבל גרמניה לא ממש הייתה קיימת עד נפוליאון.
4. בזכות הדפוס נוצרו הרבה יותר ספרים, שהיו זמינים להרבה יותר אנשים. חלקם היו ספרים אינטלקטואלים מהעת העתיקה ועידן הזהב האיסלאמי, ואנשים יכלו לגשת ליותר ידע וכך למעשה גדלו מאוד מקצועות כגון מתמטיקה ופילוסופיה.
5. יוהאן גוטנברג היה ממציא גרמני, והוא חיפש דרך לשכלל את יצירת והעתקת הספרים. הוא, כמו רוב האנשים בתקופה ובמקום, היה נוצרי אדוק. המצאתו היא אחת מהחשובות ביותר בהיסטוריה המערבית.
6. הספר הראשון שהודפס בעזרת ההמצאה של גוטנברג היה גרסה מקוצרת של התנ״ך/הברית החדשה, שמכונה ״התנ״ך של גוטנברג״. הוא הודפס בעיר מיינץ שבריינלנד-פפאלץ.

# data[].attributes.headline
ההמצאה אשר עזרה להמצאת הדפוס היא מכבש הדפוס, נמצאה זו נתנה להדפיס הרבה עותקים של כתבים בצורה זולה. הדפוס סייע להדפיס כתבים בעלות זולה ובכך גם מעמד הביניים אשר לא היה לו תקציב לקנות ספרים לפני זה יכל לקרוא ספרים. המצאת הדפוס גיבשה את השפות בעולם מכיון שאנשים מכל רחבי העולם יכלו להשיג כתבים בשפות אחרות. מכיוון שיצירת כתבים הייתה זולה הרבה יותר ספרי לימוד היו ניתנים להשגה עבור הרבה יותר אנשים ונוצר מקצועות חדשים הקשורים לדפוס כגון מדפיס. הספר הראשון שהודפס במכונת גוטנברג היה התנ''ך.

# data[].attributes.subject
ההמצאה אשר עזרה להמצאת הדפוס היא מכבש הדפוס, נמצאה זו נתנה להדפיס הרבה עותקים של כתבים בצורה זולה. הדפוס סייע להדפיס כתבים בעלות זולה ובכך גם מעמד הביניים אשר לא היה לו תקציב לקנות ספרים לפני זה יכל לקרוא ספרים. המצאת הדפוס גיבשה את השפות בעולם מכיון שאנשים מכל רחבי העולם יכלו להשיג כתבים בשפות אחרות. מכיוון שיצירת כתבים הייתה זולה הרבה יותר ספרי לימוד היו ניתנים להשגה עבור הרבה יותר אנשים ונוצר מקצועות חדשים הקשורים לדפוס כגון מדפיס. הספר הראשון שהודפס במכונת גוטנברג היה התנ''ך.

# data[].attributes.headline
מהפכת הדפוס- תמר חיגר

# data[].attributes.subject
מהפכת הדפוס- תמר חיגר

# data[].attributes.body
1. ההתפתחות הטכנולוגית אשר סייעה בהמצאת הדפוס היא "הדפסה" בעץ. כך ניתן ליצור חותמות מעץ של מילים או משפטים וכך "להדפיס"את אותו הטקסט מספר פעמים.
יוהן גוטנברג חשב על כך שאפשר להכין חותמות לכל אות בנפרד וכך לבנות מילים, משפטים, פסקאות וספרים שלמים.
אחר כך פיתח יוהן שיטות נוספות להקלה על התהליך כגון מכשיר היציקה הידני ומכבש הדפוס(בהשראת מכבש שמן ויין)
2.הדפוס סייע להפצת דעות (וידע בכללי) בכך שהקל על אנשים להגיע לספרים כתובים ובעצם אפשר יצירה של עיתונים בהמשך,כך, אנשים במעמד נמוך יותר עם פחות כסף יכלו להגיע לספרים ועיתונים וגם לכתוב (!) את דעותיהם ולצפות שמישהו יקרא את זה (חוץ מהאלה במנזר).
3.אני לא ממש יודעת...
4.כמו שהסברתי בשאלה השניה, ספרים נעשו יותר זמינים לאנשים (כי לקח הרבה פחות זמן לכתוב אותם) ואז אנשים מהמעמד הנמוך יותר יכלו לקרוא אותם וללמוד ולצבור ידע והמקצועות החדשים נוצרו כי יותר אנשים ידעו מה קורה מסביבם, והמציאו המצאות ואז אנשים עבדו בדברים שקשורים להמצאות האלה.
5.יוהן גוטנברג היה:
יצירתי- הוא לא הלך בעקבות מה שכולם אמרו לעשות וחשב על דרכים יצירתיות להפוך את החיים לקלים יותר.
עובד כפיים- הוא לא התעצל לנסות דברים ולפתח אותם.
משנה עולם- הוא אשכרה המציא ת'דפוס (!)
6.הספר הראשון שהודפס במכונת הדפוס הוא התנך (בלטינית).
אין לי עוד הרבה מ להגיד על זה.

(המקור שהשתמשתי בו הוא הסרטון מהפכת הדפוס- יוהן גוטנברג והידע הכללי שלי)

# data[].attributes.headline
קטעים מספר ״מהפכת הדפוס״ שכתבה מירי אליאב-פלדון

# data[].attributes.subject
קטעים מספר ״מהפכת הדפוס״ שכתבה מירי אליאב-פלדון

# data[].attributes.body
עמ׳ 25-41

# data[].attributes.attachment_link.title
מהפכת הדפוס פרקים ב-ד copy

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מוריה חן אלמלם

# data[].attributes.attachment_link.title
מהפכת הדפוס - יוהן גוטנברג

# data[].attributes.headline
הוראות לעבודת הכיתה והבית בנושא ״מהפכת הדפוס״

# data[].attributes.subject
הוראות לעבודת הכיתה והבית בנושא ״מהפכת הדפוס״

# data[].attributes.body
שלום לכולם!
אני מצרפת כאן מספר סרטונים, קטעים ומאמרים על מהפכת הדפוס. עליכם לבחור באחד או שניים (או יותר אם תרצו) מן המקורות, ללמוד מהם על המצאת הדפוס של יוהן גוטנברג ולענות על השאלות הבאות:

1. מה הייתה ההתפתחות הטכנולוגית שסייעה בהמצאת הדפוס וכיצד היא סייעה לה?

2. הסבירו כיצד סייע הדפוס להפצת דעותיו של הממסד ושל מתנגדיו? למה זה גרם/הוביל?

3. האם לדעתכם המצאת הדפוס הביאה לגיבוש השפות הלאומיות? מדוע?

4. הסבירו את העובדה כי מספר הלומדים הלך וגדל, וכן שנוצרו מקצועות חדשים.

5. הציגו את יוהן גוטנברג בשלושה משפטים קצרים.

6. מה היה הספר הראשון שהודפס במכונת הדפוס של גוטנברג?

את התשובות עליכם לעלות כפוסטים כאן בפאדלט. מוזמנים להוסיף לכאן כל דבר שקשור באותו הנושא (כן, מותר גם דברים מצחיקים). כתבו בתשובתכם באיזה מקור השתמשתם בכדי לענות על השאלות.

הנכם מתבקשים שלא לצבוע את פתקיכם בצבע צהוב, תודה.

בהצלחה! :)

# data[].attributes.headline
כתבה של רמי שלהבת, ״דפוס: המצאה ששינתה את העולם״, פורסם בתאר מכון ויצמן למדע.

# data[].attributes.subject
כתבה של רמי שלהבת, ״דפוס: המצאה ששינתה את העולם״, פורסם בתאר מכון ויצמן למדע.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עבור רבים מאיתנו מדובר בטקס קבוע. כל שנה בחודש יוני רגלינו מוליכות אותנו אל הכיכר, להלך בין דוכנים עמוסי ספרים, להתרשם מהכריכות, מריח הדפוס הטרי, לעלעל בדפים. אנחנו באים לשם לא רק כצרכנים, אלא מחפשים את החוויה, את תחושת החג, מקווים לקבל חתימה מסופרת אהובה, לשמוע המלצות, למצוא ספרים שלא הכרנו. שבוע הספר העברי הוא הקרנבל של אוהבי הספר בישראל.

וזה כל כך לא מובן מאליו. עד אמצע המאה ה-15 כלל לא היו בעולם ספרים במובן המודרני של המושג - כלומר אוסף דפים כתובים וכרוכים בייצור סדרתי, שכל עותק בו זהה לאחרים. כל ספר היה יצירה עצמאית שנעשתה בעבודת יד, בידי מומחים שהשקיעו חודשים ארוכים ואף למעלה מזה בכל עותק. גם מספרם של יודעי קרוא וכתוב ברוב החברות, ובוודאי בתרבות האירופית הנוצרית, היה נמוך מאוד. אנאלפביתיות הייתה הנורמה.

במציאות הזאת, איש לא היה מעלה בדעתו לפתוח יריד למכירה המונית של מוצר יקר ונדיר כמו ספר, שפונה בלאו הכי רק לשכבה דקה מאוד של משכילים אמידים יודעי לטינית, יוונית או עברית. ההמצאה שאפשרה את השינוי הדרמטי הזה - ועוד רבים אחרים - נולדה בסדנתו של ממציא גרמני מיומן אך כושל בעסקיו, שלא נהנה מפירות המצאתו והלך לעולמו כמעט אלמוני. היה זה כמובן מכבש הדפוס.

כל שנה בחודש יוני רגלינו מוליכות אותנו אל הכיכר, להלך בין דוכנים עמוסי ספרים. שבוע הספר בירושלים, 2005 | ויקיפדיה, Beny Shlevich Volland

לפני המהפכה

במשך אלפי שנים, מאז המצאת כתב היתדות בשומר העתיקה לפני יותר מחמשת אלפים שנה, בני האדם חיפשו דרכים לשכפל טקסטים כתובים, אך ללא הועיל - המכשולים הטכנולוגיים היו גדולים מדי. בימי הביניים, נזירים קתולים העבירו את ימיהם בהעתקת כתבים עתיקים לצורך שימורם - מלאכה קשה וסיזיפית של העתקה ידנית של מגילות וספרים. ההעתקה דרשה זמן רב, וכל עותק היה שונה מקודמו עקב חדירת שגיאות, פרשנות אישית וצנזורה דתית.

המכשול הראשון שהיה צריך להיפתר הוא חומר הגלם הבסיסי - המדיום שעליו כותבים. בעת העתיקה השתמשו לכתיבה ולקריאה בעיקר בפפירוסים - גיליונות שטוחים שעובדו מצמחי גומא. הפפירוס הומצא במצרים והופץ ממנה לכל רחבי המזרח התיכון ולאירופה, שם השתמשו בו להכנת מגילות וקודקסים - גליונות כרוכים יחד שהיו הצורה המוקדמת של הספר.

הפפירוס היה חומר זול למדי ונוח לשימוש, אבל היו לו שתי מגרעות: הוא היה רגיש ללחות ולכן לא השתמר טוב באקלים האירופי הממוזג, והיו חייבים לייבא אותו ממצרים, שכן גומא הפפירוס (Cyperus papyrus) נפוץ בעיקר בצפון אפריקה ובישראל. כשהקיסרות הרומית המערבית קרסה במאה החמישית לספירה, אספקת הפפירוס לאירופה נעצרה כמעט לחלוטין. בלית ברירה אירופה עברה בהדרגה לחומר גלם הרבה יותר יקר - הקלף, העשוי מעור מעובד של בהמה כגון כבש, עז או עגל. הקלף אומנם היה עמיד מאוד וניתן לשימוש חוזר, אך עורות של בהמות הם חומר גלם הרבה יותר קשה להשגה מצמחים, ועיבודם לקלף אינו תהליך פשוט.

כדי לאפשר ייצור המוני של ספרים היה צורך בחומר זול יותר וקל יותר לייצור - הנייר. מקובל לייחס את המצאת הנייר ללבלר הסיני צָאי לוּן בסביבות שנת 105 לספירה, אך רק במהלך המאה ה-13 הגיע הנייר לאירופה דרך העולם המוסלמי. להכנת נייר השתמשו בעיסה של סיבי תאית מקרעי בד ומפסולת צמחים, מעורבים במים או בממיס אחר ובחומר מדביק כמו שרף. במקור נהגו לטבול בעיסה מסגרות עץ שעליהן מתחו רשת סינון צפופה ולהניח למשקע להתייבש בצורת גיליון דק. כך יכלו להפיק דפים רבים בעלות שלא עלתה על שישית ממחירו של גיליון קלף בודד. כיום התהליך מתוחכם ומהיר יותר, אך דומה בבסיסו.

קושי נוסף היה הדיו, שבבדרך כלל היה דליל ומימי ולכן היה נמרח אם היו מנסים להעביר אותו לנייר בדרכים מתוחכמות יותר מכתיבה ביד. ולבסוף היה צורך למצוא טכניקה יעילה לשכפול הטקסט עצמו. בסין פיתחו כבר במאה החמישית לספירה שיטה להעתקת ציורים שנחרתו על גלופות עץ, כוסו בדיו, וכך העבירו את תמונת הראי של התחריט לדף נייר שהוצמד להם מלמעלה. היה זה רעיון מבריק, שהיה הבסיס לדפוס המודרני, אבל נראה אתכם מדפיסים ככה עיתון יומי.

במקור נהגו לטבול בעיסה מסגרות עץ שעליהן מתחו רשת סינון צפופה ולהניח למשקע להתייבש בצורת גיליון דק. אדם מדגים הכנה מסורתית של נייר ביפן | Mint Images, Science Photo Library

מכבש הדפוס של גוטנברג

מי שפיצח את כל המכשולים האלה היה ממציא גרמני בשם יוהנס (יוהן) גנספלייש צור לאדן צום גוטנברג (Gutenberg), שבאמצע המאה ה-15 פיתח את מכבש הדפוס הראשון. גוטנברג, ששם משפחתו נגזר ממקום המוצא של משפחת אימו - "גבעת היהודים" (יודן ברג) בעיר הולדתו מיינץ - למד כנראה צורפות וחריתת ברזל בצעירותו. הניסיון שרכש בעבודה עם סגסוגות מתכת התגלה כמפתח לבעיה הבלתי פתורה: איך אפשר ליצור מכונה שתיצור העתקים של כל טקסט אפשרי?

הרעיון המרכזי של גוטנברג היה לחלק את המילים לאותיות וליצור תבניות זהות רבות לכל אות - מספיק כדי למלא מלבן בגודל של גיליון נייר. תחילה הוא יצר תבניות עץ, אך הן נשחקו במהירות והוא החליף אותן בסגסוגת של עופרת, אנטימון ובדיל, שאותה פיתח בעצמו. האותיות האלה היו הגופנים (פונטים) הראשונים בהיסטוריה, והם עוצבו כחיקוי של אותיות כתובות. כששמים אותן בסדר הנכון על הנייר ומהדקים היטב כדי שלא יזוזו וימרחו את הדיו, נוצרת תבנית שהיא תמונת ראי של הדף שרוצים להדפיס.

הבעיה הבאה שהיה עליו לפתור היא איך להעביר את התוכן לדף נייר. לשם כך הוא אימץ המצאה מתחום הייננות - מכבש ענבים ששימש למחיצת הפירות ולהפקת התירוש מהם. למכבש הייתה ידית מחוברת לבורג שבאמצעותה הידק מפעיל המכונה את המשטח העליון לתחתון בצורה שהפעילה לחץ אחיד על כל נקודה. גוטנברג הבין שאם יניח למטה את גלופת האותיות, ימרח עליה שכבה דקה של דיו ויניח למכבש להפעיל לחץ על דף נייר שיונח על גבי הגלופה, הטקסט יועבר בצורה מושלמת לדף. כך, בתהליך מהיר למדי, אפשר להדפיס עוד ועוד עותקים זהים של העמוד.

כאן התגלתה בעיה חדשה: הדיו שהיה בשימוש לכתיבה על נייר היה דיו דליל על בסיס מים. גוטנברג בדק סוגים רבים של דיו בחיפוש אחרי חומר יציב, סמיך ומאריך ימים, שייצמד בקלות לנייר ולא ידהה לאחר מכן. הפתרון נמצא בדמות דיו על בסיס שמן המורכב מתערובת של עופרת, טיטניום, גופרית, פיח ושמן פשתן. אחרי שברר גם את סוג הנייר המתאים ביותר, המלאכה הושלמה.

הניסיונות הראשונים כללו כמה יצירות קצרות, וכן כתבי מחילה כנסייתיים. במקביל להם לקח גוטנברג על עצמו משימה שאפתנית שתמחיש את יעילותה של ההמצאה החדשה: בשנת 1455 הוא סיים להדפיס כ-180 עותקים של התנ"ך - הברית החדשה והישנה - בלטינית, שקרויים כיום "תנ"ך גוטנברג". היה זה הישג מדהים, שכן כתיבת עותק בודד של התנ"ך דרשה עד אז יותר משנת עבודה של לבלר מיומן במנזר.

הטכנולוגיה החדשה התפשטה במהירות באירופה, אבל גוטנברג עצמו לא נהנה מפירות ההצלחה. יוהן פוסט, המשקיע העיקרי בפרויקט הדפוס, תבע את כספו בחזרה, ניצח והביא את גוטנברג לפשיטת רגל. את שנותיו האחרונות הוא חי בצניעות כבן חסותו של הארכיבישוף אדולף פון נסאו (Nassau), עד למותו ב-1468.

מהפכה יוצאת לדרך

המצאת הדפוס נחשבת לנקודת מפנה מרכזית בהתפתחות התרבות האנושית, עד כדי כך שרבים מתייחסים אליה כנקודת המעבר מימי הביניים לעת החדשה. בשנת 1997 כתב העת Time Life אף בחר בדפוס להמצאה החשובה ביותר של האלף השני לספירה. אכן, ייתכן שאין כמעט מבנה חברתי שהמצאת הדפוס לא השאירה את חותמה עליו. כי ספרים אינם סתם אוסף של דפים ומילים - ספרים הם כלי קיבול לרעיונות, ורעיונות הם הכוח המניע של שינויים.

מפתה לייחס לדפוס את כל השינויים הפוליטיים, הדתיים, החברתיים, הכלכליים, המדעיים והתרבותיים שבאו בעקבותיו. המציאות, כדרכה, מורכבת הרבה יותר. הדפוס אכן מילא תפקיד חשוב בתהליכים רבים שהתרחשו באירופה ובעולם כולו מאמצע המאה ה-15 ואילך, אך כשדנים בתהליכים היסטוריים אי אפשר לבודד גורם אחד ולהתעלם ממגמות אחרות שמתרחשות במקביל. אין, לפיכך, אפילו תהליך אחד של שינוי שאפשר לייחס באופן בלעדי לדפוס, אך אפשר לראות את עקבותיו ברבים מהם.

הרפורמציה

בימי הביניים באירופה היה לכנסייה הקתולית כוח פוליטי, כלכלי וכמובן דתי שאין שני לו באירופה, אך באמצע האלף השני הוא החל להתערער. צמיחתו של המעמד הבינוני והבורגנות, בין השאר בהשפעת המגפה השחורה במאה ה-14, הובילה לשינויים רבים במבנים החברתיים והכלכליים ולמגמות של עיוּר, צמיחת השכבה המשכילה והתחזקות השלטון המרכזי של מלכים שביקשו להחליש מוקדי כוח מתחרים. במקביל התפתח בכנסייה עצמה זרם שקרא לרפורמות מבניות ולביעור השחיתות שפשתה בכנסייה.

הרקע הזה היה קרקע פורייה לשינוי משמעותי, אך עדיין היה נחוץ טריגר שיניע אותו. הטריגר הזה לא היה מתקיים אלמלא הדפוס, והשימוש שעשה בו הכומר הגרמני מרטין לותר (Luther).

ב-31 באוקטובר 1517 תלה לותר על דלתות הכנסייה שלו בוויטנברג דף ובו 95 טענות נגד מדיניות הכנסייה הקתולית, ובמיוחד נגד השימוש הציני שעשו ראשיה במכירת כתבי מחילה (אינדוליגנציות) תמורת בצע כסף. בנוסף הוא הטיף לאמונה פשוטה ובלתי אמצעית, בדומה לרפורמטורים רבים לפניו. אך בשונה מקודמיו, לותר השכיל להפיץ את המסמך המכונן בעותקים מודפסים שהגיעו לכל רחבי גרמניה.

מסמך "95 התזות" המקורי נועד לעורר דיון פנימי בתוך הכנסייה הקתולית, ולכן נכתב בלטינית, השפה שבה קראו וכתבו אנשי הכנסייה ובה גם נכתב חלק ניכר מכתבי הקודש. את שלוש המסות הבאות שלו, שפרסם בשנת 1520, לותר כבר כתב בגרמנית, שפת העם, מתוך מטרה להפיץ ברבים את רעיונותיו. האפיפיור הגיב בגינוי פומבי, לותר שרף את כתב הגינוי והפופולריות שלו גאתה והלכה, כשכתביו המודפסים מופצים באלפי עותקים.

כחלק מרצונו לחבר מחדש את האמונה לפרט ולבטל את התיווך המושחת של הממסד הכנסייתי, עשה לותר עוד צעד מהפכני - הוא תרגם את התנ"ך מיוונית לגרמנית, והנגיש לראשונה את כתבי הקודש לציבור הרחב. גם זה לא היה מתאפשר אלמלא היכולת להדפיס את הספר ולהפיץ אותו להמונים.

לותר הלך לעולמו ב-1546, אך מכבשי הדפוס כבר הפיצו ברבים את רעיונותיו התיאולוגיים ברחבי גרמניה והתפשטו ממנה למדינות אירופיות אחרות, כמו צרפת וארצות סקנדינביה. כשהכנסייה הקתולית התעשתה לבסוף והנהיגה רפורמה משמעותית, הסוסים כבר ברחו מהאורווה. הפיצול בנצרות האירופית היה לעובדה מוגמרת.

ידיעת קרוא וכתוב

לאורך ההיסטוריה היו הבדלים ניכרים ברמת האוריינות - ידיעת קרוא וכתוב - בתרבויות שונות ואפילו באותה תרבות בתקופות שונות. לעומת חברות רבות שרק יחידי סגולה ידעו בהן לקרוא טקסטים כתובים, באחרות הייתה אליטה אוריינית גדולה, ולפעמים הידע התפשט גם לבעלי מקצועות מסוימים ולמעמדות נוספים.

נראה למשל שבסוף ימי הרפובליקה הרומית ובראשית ימי הקיסרות שיעור יודעי קרוא וכתוב ברומא היה גבוה למדי, אם כי יש מחלוקת לגבי היקף האוריינות. האומדנים נעים בין עשרה אחוזים בתרבות היוונית-רומית כולה להערכה של אוריינות כמעט מלאה ברומא עצמה לפי מחקר משנת 2000. ההערכה האחרונה כנראה מופרזת, אך ברור שנעשה ברומא שימוש רב בכתב לצרכים מנהלתיים, למסחר, לתיעוד משפטי ועוד, ושהייתה קיימת מערכת חינוך ענפה במימון המדינה שלימדה בין השאר קרוא וכתוב.

בימי הביניים, אחרי קריסת האימפריה הרומית, דעכה מאוד גם האוריינות באירופה והוגבלה לשכבה צרה של בני המעמד הגבוה, ובעיקר לכמרים ולנזירים שתיווכו את כתבי הדת הנוצריים לציבור הרחב. במקרים רבים הכנסייה סיפקה גם את הלבלרים שניהלו בפועל את הבירוקרטיה הממשלתית בממלכות ובנסיכויות של התקופה - מלאכה שלא דרשה כוח אדם רב במצב מדיני שבו אין ממשל מרכזי עם מערכות רחבות היקף של חוק ומסחר. מחסום משמעותי מאוד ללמידת קרוא וכתוב היה טמון גם בהסתמכות הכמעט מלאה על לטינית ברוב הטקסטים הכתובים.

עלייה באוריינות החלה להירשם באירופה עם התפשטות טכנולוגיית ייצור הנייר, שסיפקה חומר גלם לכתוב עליו. אולם הקפיצה המשמעותית באמת באה בעקבות הדפוס, ובמיוחד עקב תנועת הרפורמציה שהוא אִפשר. אחד העקרונות המעשיים הבסיסיים של הנצרות הפרוטסטנטית במאה ה-16 היה שכל נוצרי צריך לקרוא את התנ"ך בעצמו, כיוון שמשם נגזרת הדוקטרינה הנוצרית כולה. בעקבות זאת מנהיגים פרוטסטנטים דחפו לפתיחת בתי ספר ולתרגום כתבי הקודש מלטינית לשפות המקומיות. ואכן ידיעת קרוא וכתוב התפשטה במהירות רבה במיוחד במדינות הפרוטסטנטיות, ולאט יותר במדינות הקתוליות. בארצות סקנדינביה הפרוטסטנטיות בצפון אירופה, למשל, הגיעו לאוריינות כמעט מלאה כבר במאה ה-17.

הדפוס לבדו לא היה תנאי הכרחי להתפתחות חברה אוריינית, שכן היו כאלה כבר בעת העתיקה. הוא גם לא היה תנאי בלעדי - נדרשו עוד שינויים כלכליים וחברתיים מרחיקי לכת כדי לאפשר לידיעת הקריאה והכתיבה להתפשט, ובכלל זה צמיחת מערכות חינוך במימון המדינה, המהפכה התעשייתית שדרשה יותר ויותר עובדים מקצועיים מומחים, צמיחת העיתונות ועוד. בשנת 1820 רק 12 אחוז מאוכלוסיית העולם ידעו קרוא וכתוב, ואפילו בשנת 2016 קרוב לאחד מכל שבעה אנשים בעולם היה אנאלפבית. עם זאת, יש הסכמה רחבה כי לדפוס הייתה תרומה מכרעת לתהליך הזה.

השכלה

התוצאה המיידית ביותר של צמיחת הדפוס הייתה כמותית - היו יותר ספרים. אם במאה ה-15 מעריכים שהיו באירופה כולה כ-12 מיליון ספרים, כעבור מאה שנה מספרם קפץ ל-200 מיליון, במאה ה-17 כבר היו שם חצי מיליארד ספרים, ובמאה ה-18 אירופה חצתה את רף המיליארד ספרים. גם מחיריהם ירדו בהתאם. בשלהי ימי הביניים, עותק כתוב בכתב יד של התנ"ך עלה סכום השווה לשש שנות עבודה של פועל. ב-1687, מחירו של "פרינקיפיה מתמטיקה", ספרו פורץ הדרך של אייזק ניוטון, עמד על שישה שילינגים בלבד, עדיין סכום נכבד, אך בהישג ידו של כל אדם מהמעמד הבינוני הגבוה ומעלה.

כשאתה סטודנט שמבקש לרכוש השכלה, אתה מוכרח גישה לספרים - אם לא באופן פרטי אז דרך ספריית האוניברסיטה. ההיצע הגובר של ספרים היה אחד הגורמים שאפשרו את פתיחתן של אוניברסיטאות חדשות בכל רחבי אירופה ואת הנגשת הידע לאוכלוסייה גדלה והולכת.

הדפוס הניע גם שינוי ביחס לספרים. כל עוד כל ספר הוא יצירה נדירה ויקרת ערך, יש חשיבות רבה להעתקת קלאסיקות נדירות כדי לשמר את הידע הטמון בהן. מכאן נובע דגש רב על שימור העבר, שהתחבר היטב עם ההערצה ששררה בימי הביניים כלפי פילוסופים קלאסיים כמו אריסטו ואפלטון בימי הביניים. הדפוס פתר את הקושי הזה ופתח דלת לנטייה חדשה שהתפתחה באותה עת באיטליה: רוח החדשנות שהביא עימו הרנסנס.

הפתיחות לחידושים מחד גיסא והטכנולוגיה שמאפשרת להפיץ אותם מאידך גיסא הובילו תוך כמה עשורים לשבירת דוגמות מדעיות ופילוסופיות שלא השתנו כמעט מאז ימי אריסטו. ב-1543 יצא לאור ספרו של ניקולאוס קופרניקוס "על התנועה הסיבובית של גרמי השמיים", שנחשב למבשר השיטה המדעית. היה זה הספר הראשון שסתר את "המודל הגיאוצנטרי" של מערכת השמש, שגרס כי כל כוכבי הלכת חגים סביב הארץ. כמה עשרות שנים אחריו נעץ גלילאו גליליי את המסמרים האחרונים בארונה של התפיסה המדעית הארכאית. קשה להאמין שרעיונותיו המהפכניים של קופרניקוס היו מתפשטים באותה הצלחה אילו היו נכתבים בכתב יד ונמקים בספרייה אפלולית של מנזר בודד.

רעיונות חדשים

גם רעיונות אחרים החלו לצמוח במציאות החדשה הזאת של מידע זמין. הקשר של רובם לדפוס הוא עקיף בלבד, אבל בין הדפוס ללאומיות קיים קשר מעניין.

הספרים שקדמו לעידן הדפוס באירופה היו כתובים בדרך כלל בשפות הקלאסיות - בעיקר לטינית ויוונית. הספרות המודפסת הייתה שונה, ונתנה לראשונה ביטוי ולגיטימציה לשפות מקומיות. אחת התוצאות הייתה תרומה להתעוררות הזהויות האתניות והלאומיות באירופה. קיומן של יותר ויותר יצירות בשפת המקום חיזק את הגאווה הלאומית והוביל בסופו של דבר, לצד גורמים נוספים, לצמיחת מדינות הלאום במאה ה-19.

באופן עקיף יותר אפשר לזהות קשרים בין הדפוס לבין רבות מהתנועות הפוליטיות של המאות האחרונות: הדמוקרטיה, הנשענת בין השאר על קיומה של עיתונות חופשית; הקומוניזם, שצמח בעיקר מתוך ספר - המניפסט הקומוניסטי של קרל מרקס; המשטר האבסולוטי בצרפת של המאות ה-17 וה-18, שנזקק ליכולת יעילה להפיץ את צווי המלך; ועוד.

הדפוס אִפשר לרעיונות פוליטיים להתפשט, הניח למדענים לשתף את עמיתיהם בתגליותיהם ובתיאוריות שלהם, הוליד בעקיפין תחומי דעת חדשים וטביעת רגלו מורגשת כמעט בכל תחום בחיינו. נכון, קשה לשים את האצבע על הנקודות המדויקות שהובילו לכל שינוי, אך נוכחותו כה חיה וכה בסיסית עד כי אי אפשר לתאר את עולמנו כיום בלעדי הספר המודפס.

# data[].attributes.attachment_link.title
דפוס: המצאה ששינתה את העולם

# data[].attributes.attachment_link.description
עבור רבים מאיתנו מדובר בטקס קבוע. כל שנה בחודש יוני רגלינו מוליכות אותנו אל הכיכר, להלך בין דוכנים עמוסי ספרים, להתרשם מהכריכות, מריח הדפוס הטרי, לעלעל בדפים. אנחנו באים לשם לא רק כצרכנים, אלא מחפשים את החוויה, את תחושת החג, מקווים לקבל חתימה מסופרת אהובה, לשמוע המלצות, למצוא ספרים שלא הכרנו.

# data[].attributes.headline
קטע על מהפכת הדפוס מתוך הספר ״אירופה בראשית העת החדשה 1559-1460״ 

# data[].attributes.subject
קטע על מהפכת הדפוס מתוך הספר ״אירופה בראשית העת החדשה 1559-1460״ 

# data[].attributes.body
עמודים 15-28

# data[].attributes.attachment_link.title
The Gutenberg Printing Press and Its Effect on Mass Communication