# data[].attributes.headline
Jennifer, Julie H, Kari, Morten A, Jeannette

# data[].attributes.subject
Jennifer, Julie H, Kari, Morten A, Jeannette

# data[].attributes.body
Svend vejer 75 kg og er 180 cm høj

Besalstofskifte: 75*100 = 7500KJ

Aktivitetsfaktor - 1,7 * 7500 = 12.750 KJ

1,6 - 1,7 stillesiddende arbejde med en vis gangaktivitet, men ingen eller begrænset fysisk aktivitet i fritiden (moderat)

# data[].attributes.body
Morgenmad
2 skiver grødbrød med ost og lidt marmelade

Brød:
445 kj
35,28 g Kulhydrater
1,9 g fedt
4,4 g protein
2 g fibre

Marmelade (20 g):
192 kj
8,86 g,Kulhydrater
0,1 g protein
0,24 g kostfibre

0,1 g fedt

Cheasy ost 13 % (40 gr):
385,2 kj
0,0 kulhydrater
5,2 g fedt (5,2 g umættet)
10,8 g protein

1 æg (medium)
285,5 kj
0.6 g Kulhydrater
4,7 g fedt (4 g umættet)

6 g protein

App juice (200 ml):
360 kj
16,8 Kulhydrater
1,2 g protein
0,4 g kostfibre
0,2 g fedt

I alt:
1667 kj
61,74 Kulhydrater
12,1 g fedt
22,5 g protein
2,64 g kostfibre

Mellemmåltid formiddag
1 æble:
233 kj
11,3 Kulhydrater
0,3 g protein
2,2 g kostfibre
0,2 g fedt

Yoghurt:
744 kj
20,6 g kulhydrat
6,6 g protein
6.4 g fedt
1 g fibre

Frokost
1 skive rugbrød med rødbede
1 skive rugbrød med hamburgerryg og æggestand
1 skive franskbrød med ost

Rugbrød:
1267,5 kj
54 g kulhydrat
8,55 g protein
2,55 g fedt
4,2 g kostfibre

Ost :
192,6 kj
0,0 kulhydrater
2,6 g fedt
5,4 g protein

Hamburgerryg:
381 kj
13,8 g protein
3,675 g fedt

Æggestand:
285,5 kj
0.6 g Kulhydrater
4,7 g fedt (4 g umættet)

6 g protein

Franskbrød:
343,88 kj
14,1 g kulhydrat
2,64 g protein
11,7 g fedt

Rødbede:
125 kj
0,5 g protein
1,0 g fibre
o,15 g fedt

I alt:
2595,5 kj
68,7 g kulhydrat
25,27 g fedt
36,89 g protein
5, 2 g fibre

Mellemmåltid eftermiddag
Ingredienser 8 personer

Rabarberkage

2 æg str. L

200 g sukker

1 tsk. vaniljesukker

120 g hvedemel

½ tsk. bagepulver

200 g rensede rabarberstilke

1 spsk. perlesukker

1 spsk. flormelis til drys

Skyrcreme

3 dl skyr naturel 0,2 %

2 spsk. flormelis

korn af 1 stang vanilje

I alt:
Frugt og grønt pr. person ca. 25 g

Energifordeling pr. person, medmindre andet er angivet

950 kJ (230 kcal). Kulhydrat 45 g. Fedt 2 g, heraf mættet fedt mindre end 1 g

Aftensmad
Ingredienser 4 personer / dage

Kyllingegullasch

4 kyllingelår

3 løg

3 gulerødder

2 røde peberfrugter

1 spsk. olivenolie

1 lille dåse koncentreret tomatpuré

1 dåse hakkede tomater

2 fed hvidløg

2 dl vand eller bouillon

½ tsk. kommen

1-2 spsk. paprika

1 tsk. salt

peber

1 bundt persille

Mos

1 kg kartofler

½ selleri

2-3 dl skummet-, mini- eller letmælk

salt og peber

I alt:

Frugt og grønt pr. person

Ca. 400 g

Energifordeling pr. person, medmindre andet er angivet

2500 kJ (600 kcal). Kulhydrat 80 g. Fedt 18 g, heraf mættet fedt 5 g

Mellemmåltid aftenkaffe:
25 g chokolade
595,65 kj
10,7 g kulhydrat
2,2 g protein
9,38 g fedt

Kakaomælk:
3234 kj
15,2 g kulhydrat
11 g protein
6,8 g fedt
1 g fibre

I alt på en dag
12,519 kj
313,24 kulhydrater
80,5 fedt
117,19 protein

Han får ca. 50 procent af energiindtag fra kulhydrater og ca. 30 procent fra fedt og ca. 20 procent fra protein

# data[].attributes.body
Nogle ældre føler sig ikke særlig tørstige, men de har alligevel brug for væske til at holde kroppen i balance. Det anbefales at drikke 1½ – 2 liter væske om dagen, hvor den ½ liter gerne må være kaffe eller te, mens ½ liter magert mælkeprodukt og et glas juice også kan indgå. Resten skal være vand. Mangel på væske kan resultere i svimmelhed og dehydrering, og kan være farligt.

# data[].attributes.body
Sundhed, sundhedsfremme og sygdomsforebyggende aktiviteter
Jeg kan forklare det brede positive sundhedsbegreb.
Jeg kan give eksempler på faktorer, der påvirker sundheden.
Jeg kan give eksempler på sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter i forhold til personlig og praktisk hjælp.
Jeg kan forklare begreberne livskvalitet, levevilkår og livsstil.
Jeg kan beskrive en aktivitet, som tager udgangspunkt i borgerens ønsker og livskvalitet.
Jeg kan inddrage begreberne: motivation og borgerinddragelse.
Jeg kan forklare betydningen af kost og motion for fysisk og psykisk velvære.
Jeg kan forklare om de mest almindelige livsstilsygdomme blandet andet: KOL, diabetes, hjerte-kar-sygdomme, osteoporose og demens.
Jeg kan forklare kostens sammensætning (kulhydrat, protein, fedt, vitaminer og mineraler) (SSA-rettet).
Jeg kan beregne energibehov og -forbrug (SSA-rettet).
Jeg kan arbejde med statistik om livsstil og sygdomme (SSA-rettet).
Jeg kan arbejde med statistik om kostens betydning for fysisk og psykisk velvære (SSA-rettet).

# data[].attributes.body
bor i rækkehus i Rødbyhavn

Navn: Svend Stensgaard

Alder: 95 år

Uddannelse/tidligere beskæftigelse: Arbejdede som tolder (skulle stoppe smuglere)

Nuværende bolig: Bor alene et rækkehus i Rødbyhavn

Netværk: Gift med Lene siden 1963, men hun bor på Samsø for at være tæt på deres 4 børn og børnebørn, men han har valgt at blive på fastlandet pga. hans sygdomsforløb.

Værdier/livsførelse: At holde sig i form. Største frygt er at falde hen. Tror ikke på der er noget efter døden.

Interesser før og nu: Styrkeløftning (3-kamp), cykler, svømmer.

Sygdom/funktionsnedsættelse: Aldersrelaterede funktionsnedsættelser ift. syn og hørelse samt balanceevne. I 2012 fik han hjertestop, og var død i 11 minutter.

I 2018 fik han i hjerneblødning.

Fra DR dokumentar ”I Danmark er jeg født” 3, findes på mitCFU.dk

# data[].attributes.body
Borger er delvis i stand til at udføre de fleste daglige aktiviteter uafhængigt, med lettere assistance. Han bruger rollator, hvis han skal gå langt.

# data[].attributes.body
Svend har haft en hjerneblødning i 2018. Han har problemer med balancen, og han har for højt blodtryk. Han cykler ikke mere. Han træner i styrkeløft og svømmer.

# data[].attributes.body
Madklub for mænd - med fokus på sund mad ifht hjerte-kar-sygdomme.

Det er sjovere at lave mad - og spise det - sammen, madklubben er en god måde at få fællesskab og sundhed til at gå op i en højere enhed.

# data[].attributes.body
Forhøjet blodtryk og højt kolesteroltal er årsager til hjerte-kar-sygdomme. Begge dele kan ofte ændres ved at ændre livsstil.

Ved hjælp af sund kost, nok motion og gode sociale relationer kan du reducere din risiko for at få en hjerte-kar-sygdom. Hvis du ryger, eller har et for højt alkoholforbrug, kan du få hjælp til at kvitte din usunde vane, der skader dit helbred. Find her inspiration til, hvordan du får et godt liv med bedre livskvalitet til gavn for krop og sjæl.

Undgå eller kvit rygning

Spis sundt

Motionér til hverdag

Vær social med andre mennesker

Undgå stress

Drik med måde

# data[].attributes.body
https://hjerteforeningen.dk/wp-content/uploads/2021/06/Mad-for-dit-hjertets-skyld-2021_A5_enkeltsider.pdf

# data[].attributes.body
Vi laver balance øvelser med Svend, det vil han gerne - motion er sjovt :)

# data[].attributes.body
Velfærdsteknologi kommer i mange forskellige former - det kan både være elektronik og ikke elektronik.
Velfærdsteknologi er egentlig bare nye og gamle teknologier inden for velfærden. Det gælder sygehus, plejehjem, hjemmeplejen eller i din private bolig.

eksempler på velfærdsteknologi:
Rollator
VRbriller
Briller
Stok
Lift
Mobil
computer

Vores borger (Svend) bruger en rollator som velfærdsteknologi. Det gør, at han kan bevæge sig som han har lyst i sit rækkehus. Det, at Svend kan bevæge sig frit i sit hjem, gør, at han bliver gladere.

Derudover, så har Svend også en Smartphone, som han bruger til at kommunikere med familie og venner. Det er Især børnebørnene, han bruger meget tid på, via, videokald og sms`er.

Svend har også en gammel computer som han bruger til at ordne regninger eller spille 7 kabale.

# data[].attributes.body
Morgen - Guidet med morgenmad,  medicin, balanceøvelser og frokost klargøres.

Aften -  Guidet med medicin og aftensmad.

Derudover får han hjælp til rengøring, hver 14 dag og er guidet til at lave indkøbsliste 1 gang om ugen

# data[].attributes.body
Grødbrød med peanut butter og marmelade

Brød (40 g)
222,5 kj
17,64 g kulhydrater
0,9 g fedt
2,2 g protein
1 g fibre

Peanut butter (62g):
1550 kj
9,92 g kulhydrater
28,52 g fedt (5 g mættet)
17,36 g protein

Marmelade (10 g):
96 kj
5,43 g kulhydrater
0,5 g protein
0,12g kostfibre

I alt:
1868,5 kj
32,99 g kulhydrater
20 g protein
29,42 g fedt
1,12 g fibre

Energibehov dagligt
49 x 100 kj = 4900 kj x 1,8 = 8.820

Svend har brug for mere energi end de 8.820 for at holde vægten, da han vejere mere.
.... Og for øvrigt er min morgenmad ikke videre rig på vitaminer (Jen)

# data[].attributes.body
Hvedemel og havregyn
Fibre opsuger væske og maden fylder mere og giver god peristaltik

# data[].attributes.body
Vi anbefaler at Svend indtager minimum 2 liter væske om dagen. For at gøre det så nemt for Svend som muligt, foreslår vi, at vi stiller en liter vand på køl i køleskabet, som han kan tage af i løbet af dagen, så kan han følge med i, hvor meget han har drukket.
Derud over kan han drikke et krus kaffe til morgenmaden og et om eftermiddagen. Krusene indeholder 250 ml, så de udgør 500 ml  tilsammen.
Til morgenmad og til frokost kan han tage et glas juice eller mælk. Glassene indeholder 250 ml, så de to glas udgør tilsammen 500 ml.
Har Svend lyst til at drikke mere end det anbefalede, skal han endelig bare gøre det.

# data[].attributes.body
1 skive fuldkornsrugbrød
378 kJ
Protein:
Kulhydrater:
Fedt:

1 skive 45+ ost
282 kJ
Protein:
Kulhydrater:
Fedt:

5 cm agurk
38 kJ
Protein:
Kulhydrater:
Fedt:
2 cherrytomater
151 kJ
Protein:
Kulhydrater:
Fedt:

5 gr. rucolasalat

1 glas juice
378 kJ
Protein:
Kulhydrater:
Fedt:

# data[].attributes.body
I alt på en dag
12,519 kj
313,24 kulhydrater
80,5 fedt
117,19 protein

Han får ca. 50 procent af energiindtag fra kulhydrater og ca. 30 procent fra fedt og ca. 20 procent fra protein

# data[].attributes.body
Har du for højt kolesterol, eller hjerte-kar-sygdom? Hvis du har for højt kolesterol eller hjerte-kar-sygdom, spiller kost og livsstil en væsentlig rolle. Hjertevenlig kost nedsætter risikoen for at udvikle eller forværre hjerte-kar-sygdom. Derfor har de fleste stor gavn af diætvejledning fra en klinisk diætist. At spise hjertevenligt er et effektivt værktøj – også hvis du tager kolesterolsænkende medicin. Når du omlægger dine spisevaner til en hjertevenlig kost, kan du forvente en gennemsnitlig sænkning af det skadelige LDL-kolesterol på 10%. Effekten er dog meget individuel, og den afhænger bland andet af dine hidtidige madvaner. Herudover har hjertevenlig kost i sig selv en forebyggende effekt på hjerte-kar-sygdom uafhængigt af effekten på kolesteroltallet. Det behøver hverken at være kedeligt eller besværligt at ændre livsstilsvaner. Med denne pjece i hånden har du et godt overblik over de bedste råd, og hvordan du helt konkret kan gøre din hverdag mere hjertevenlig. Pjecen guider dig til at træffe bedre valg og giver dig nogle forslag til sundere madvaner med dokumenteret effekt. Er du klar til at spise hjertevenligt?
De vigtigste risikofaktorer er: Rygning Tobaksrygning er uden sammenligning den faktor, som har størst indflydelse på dit hjertes velbefindende. Kvitter du tobakken, nedsætter du risikoen for at få hjerte- og kredsløbssygdomme væsentligt. For højt kolesterol Kolesterol er en form for fedtstof, som findes i blodet. Du skal have en vis mængde kolesterol i blodet, fordi det indgår i forskellige funktioner i kroppen, men har du for meget kolesterol i blodet, aflejres det langsomt i kroppens blodkar. Denne åreforkalkning kan med tiden indsnævre karrene og føre til blodpropper. Forhøjet blodtryk Forhøjet blodtryk er et tegn på, at hjertet arbejder hårdere end normalt, og dermed belastes hjertet og pulsårerne. Dette kan bidrage til udvikling af blandt andet åreforkalkning, slagtilfælde, blodprop i hjertet og hjertesvigt. Uhensigtsmæssige kostvaner Kostvaner med for meget mættet fedt, sukker og salt, og for lidt frugt, grønt, fuldkorn, fisk og sundt fedt har vist sig at være skadelige for hjertet. Derudover anbefales du at begrænse dit indtag af alkohol, da et overforbrug øger risikoen for at udvikle hjerte-kar-sygdom. Overvægt For mange overflødige kilo og særligt et for stort taljemål øger din risiko for at få alvorlige sygdomme, herunder hjerte-karsygdom.
Fedt er et nødvendigt næringsstof for kroppen: Da det er vigtigt som energikilde og som depot for opbevaring af energi. Men for meget fedt på kroppen øger risikoen for blandt andet hjerte-kar-sygdomme. Fedt indgår i opbygningen af kroppens celler og sørger desuden for at transportere nogle af vitaminerne. Derudover er nogle af fedtsyrerne i fedt livsnødvendige, og derfor er det vigtigt, at du ikke kun er opmærksom på, hvor meget fedt du spiser, men også på typen af fedt i maden. Erstattes mættet fedt med det hjertesunde umættede fedt, opnås en gavnlig virkning på kolesterolet og risikoen for udvikling af hjerte-kar-sygdom. Fedt i blodet Der findes to hovedtyper af fedtstoffer i blodet, nemlig kolesterol og triglycerid. Triglycerid er fedt i blodet, som særligt påvirkes af dit indtag af fedt, sukker og alkohol. Kolesterol måles primært i tre former: totalkolesterol, HDLkolesterol og LDL-kolesterol. Det er balancen mellem det ”Herlige” HDL-kolesterol og det ”Lede” LDL-kolesterol, der er afgørende for din sundhed. Er dit LDL-kolesteroltal for højt og/ eller dine triglycerider for høje (hypertriglyceridæmi), er din risiko for at udvikle hjerte- karsygdom øget.
Vejen til et sundere liv: Går ikke gennem forbud eller slankekure, men gennem små fornuftige ændringer i hverdagen. Størrelsen på din tallerken kan være bestemmende for, hvor meget mad du spiser – så vælg en tallerken, der ikke er for stor. Derudover kan du bruge Y-tallerkenen-modellen som en nem huskeregel for, hvordan du fordeler maden på tallerken.
Fordelingen bør være: Grøntsager og frugt bør udgøre 2/5 af tallerkenen. Kød, fjerkræ eller fisk bør udgøre 1/5 af tallerkenen. Denne del kan også bestå af bønner og/eller bælgfrugter. Kartofler, fuldkornsris, fuldkornspasta eller fuldkornsbrød bør udgøre 2/5 af tallerkenen. Ønsker du vægttab, så lad grøntsager udgøre 1/2 tallerken, og skær ned på kartoffel/ris/pasta delen.

# data[].attributes.body
Kost - fx hvorfor er det vigtigt at spise groft og ikke bare hvidt franskbrød til morgenmaden. - Og hov, spiser du lakridsser, ved du godt ....

"Mad for mænd", det kunne da være godt når du er nysgerrig på hvordan maden påvirker dig i forhold til hjerte-kar-sygdomme.

Balance - hvordan går det? Skal vi lige tage 30 sek. med øvelser?

# data[].attributes.body
For Svend fokusere på en sund kost, at han bliver ved med at motionere og han kommer ud til hans madlavnings gruppe.

Trods hans hjerte - kar- sygedom er Svend fysiske, psykiske og sociale sundhed god.

# data[].attributes.body
Disposition for scene 1:

Præsenter Svend og hans livsstilsygdom

Disposition for scene 1:

Præsenter Svend og hans livsstilsygdom

Roller:
Svend: Jeannette
Sosuassistent: Morten
Sosuelev:Julie
Person fra Center for sundhed og forbyggelse: Jennifer, datter: Kari, (hjælper Svend med at handle ind)

Husk håndhygiejne gennemgå håndhygiejne – sprit hænder

Inden vi går i gang med at hjælpe Svend med morgenmaden, vasker vi hænder og taler om de hygiejniske principper.

Scenen er, at vi kommer ind til Svend. Han er lige stået op og vi skal støtte ham i at få lavet morgenmad – Svend skal også selv hjælpe til.

Svend er ikke så glad for at han skal spise det grove brød, så vi skal forsøge at snakke med ham om hvilken kost der er godt for ham også i forhold til hans hjerte-kar-sygdom. Vi skal også tale med ham om, at han skal huske at drikke godt med væske især vand.

Jennifer forklarer Svend, at hun er kommet med i dag, fordi hun skal fortælle ham om Madklub for mænd. Det vil være godt for ham, hvis han ville prøve at komme med i klubben, dels for at lære mere om sund mad, men også for at være sammen med andre ligesindede.

# data[].attributes.body
Disposition for scene 2:

Roller: Svend: Julie, Sosuassistent: Kari, Sosuelev: Jeannette, Svigersøn: Morten, datter: Jennifer, (hjælper Svend med at handle ind)

Husk håndhygiejne gennemgå håndhygiejne – sprit hænder

Vi kommer hjem til Svend. Hans datter og svigersøn er på besøg. De sidder ved bordet og drikker vin og spiser chips. SSA taler med Svend om, hvad han skal spise og helst skal undgå (KRAM) og at alkohol ikke er så godt for ham – også p.g.a. hans dårlige balance (spørg ind til hans daglige træning).

Datter siger at de egentlig havde tænkt sig at bestille pizza, men det nok er en dårlig ide, så de må finde på noget andet.

# data[].attributes.body
Ifølge WHO fortolkning er de der 4 definitioner på sundhed, de er:

Sundhed
Involvere fysisk sundhed(vi skal helst undgå at blive syge), psykisk sundhed (trivsel og fravær af psykiske sygedom) og social sundhed(netværker og relationer til andre).  Den sociale sundhed er ikke det samme for alle, da der er stor forskel på individuel mening  om, hvad livskvalitet  er.

Levevilkår
Er ting som job, uddannelse, miljø og økonomi. Disse 4 kan have stor indflydelse på den fysiske, psykiske og sociale sundhed. Dette gælder for hele livet.

Livsstil
KRAMS & S-faktore
K - kost
R - Rygning
A - alkohol
M - Motion
S - stress

S - faktorerne
Søvn
Stress
Sol/solarium
Sociale relationer (Samvær med andre)
Seksuel sundhed
Sjov (det er sundt at grine)
Soignering
Stoffer

Disse ting kan igen påvirke den fysiske, psykiske og sociale sundhed gennem hele livet.

Handling
Individuel/kollektive
Individuelle kan være en person der beslutter sig for at begynde at cykle på arbejde i stedet for at køre bil.
kollektive kan være en kommune der beslutter sig til at bygge en svømmehal der kan bruges af alle.

# data[].attributes.body
Svend styrketræner og går til svømning og det støtter vi selvfølgelig op om.
Svend mestrer rigtig meget selv, han er glad for at motionere, har et godt familieliv og han er en åben person, der taler godt med alle.