# data[].attributes.body
Phalaenopsise kodumaa on Kagu-Aasia, nimelt Lõuna-Hiina, Filipiinid, Indoneesia ja Malaisia saarestik. Faliigid, nagu ka teised orhideed, on epifüütid, mis elavad puidutüvedel, ilma substraadita, juurte abil kindlalt pinnale kinnitunult. Mõnikord on need tüved kaetud samblaga, mõnikord mitte. Looduses kasvavad need orhideed "tagurpidi" umbes 45-kraadise kaldega puutüvedel. Sellises asendis ei jää niiskus telgedesse ega kasvukohtadesse seisma. Phalaenopsis elab peamiselt metsa alumisel korrusel, mis tähendab, et otsene päikesevalgus ei taba neid peaaegu kunagi, Phalaenopsisele on iseloomulik helge hajutatud valgus.

Ileana Masarnovskaya

# data[].attributes.body
Sõnajalad on mitmeaastased rohttaimed. Sõnajalgadel on välja arenenud kõik taimeorganid – juur, vars ja lehed. Neil on hästi arenenud risoom.

Kasvab troopilistes ja subtroopilistes metsades.

Sõnajalad paljunevad eostega ja vegetatiivselt.Lisaks on sõnajalgadele omane elutsükli osana suguline paljunemine.

Toitub autotroofselt - pinnasest ja õhust,heterotroofselt - mädanenud jäänused

Polina Išanjazova G2-5

# data[].attributes.body
iseloomustavad rohtsed, poolpuitunud või puitunud, enamasti suhteliselt pikad väänlevad varred, mis vajavad toetumiseks teisi taimi. Elipaik on troopilisedmetsad.

# data[].attributes.body
Harilik iguaan ehk roheline iguaan on iguaanide sugukonda kuuluv suur taimtoiduline sisalik, kes juhib igapäevast puumetsa eluviisi. Elab Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. Täiskasvanud isendi kehapikkus ninast sabaotsani ei ületa tavaliselt 1,5 m, kuigi ajaloos on üksikute isendite pikkus olnud üle 2 m ja kaal üle 8 kg. iguaan ei pruugi olla roheline ja sõltub suuresti vanusest ja elupaiga pindalast. Keha on õhuke, saba on väga pikk ja külgsuunas kokkusurutud, seljal ja sabal on pikisuunaline hari, kurgul on suur, külgmiselt kokkusurutud kott.Jalad on lühikesed ja varustatud teravate küünistega, abiks on mida sisalik puittaimestiku vahel kergesti liigub. Pea on tetraeedriline, kaetud viiludega, keha on kaetud ristridadesse paigutatud soomustega. Varbad on pikad, ilma võradeta, 5 esi- ja tagajalgadel. Massiivne ogaline hari annab iguaanile täiendava kaitse vaenlaste eest. Painduva saba abil loom mitte ainult ei uju hästi, vaid on võimeline andma ka kõvasid lööke, nagu piitsaga. Looduses alustab enamik iguaane sigimist kolme-neljaaastaselt, kuigi mõned on paljunemisvalmis palju varem. Pesitsusperiood algab enamasti jaanuaris või veebruaris, kuid see võib olenevalt elupaigast erineda

Beatrice Botvina

# data[].attributes.body
Kägistamisviigimarjad on mitmekesine troopiliste puude parasiitorganismide rühm. Sellised taimed, millest paljud kuuluvad ficus perekonda, põimuvad peremeespuuga, röövivad sellelt toitaineid, vett ja isegi päikesevalgust, blokeerides selle oma lehtedega.Kägistamisfikuse seemned lendavad läbi džunglimaailma ja otsivad peavarju. Tuul või lind aitab fikuseseemnel sobiva puu leida. Selline seeme lendab mõne suure ja tugeva puu prakku ja sätib end sinna. Mõne aja pärast tungib idu valguse poole.

Anastasia Balyabkina

# data[].attributes.body
Sellesse taimede perekonda kuulub peaaegu 200 troopilises Ameerikas levinud liiki. Olenevalt liigist võivad need taimed kasvada kuni 4,5 m kõrguseks. Lilli saab värvida punase, oranži, kollase ja rohelise tooniga. Kandelehed peidavad tegelikult taime õisi ja kaitsevad nektarit, nii et nendeni jõuavad vaid teatud linnud, näiteks koolibrid. Liblikad armastavad maitsta ka magusa nektariga. Levitamine: Kesk- ja Lõuna-Ameerika.

Jegor Jevgrafov

# data[].attributes.body
Plumeria red on kaunilt õitsev lehtpuu, ulatudes kuni 12 m kõrguseks. Seda taime eristavad erakordselt lõhnavad õisikud ja üsna lahtised õisikud. Troopilise kliimaga piirkondades kasvatatakse punast plumeeriat ilutaimena.

Plumeria hooldus hõlmab mitmeid olulisi aspekte:

Kastmine: Kastke suvel mõõdukalt, laske mullal kastmiste vahel läbi kuivada. Talvel vähendage kastmise sagedust.

Väetis: Aktiivse kasvu perioodil (kevad-suvi) kasutada õistaimede väetist kord kahe nädala tagant.

Kõige tõhusam paljundusmeetod on pistikud. Võtke terved pistikud, kuivatage neid mõnda aega ja asetage seejärel mulda. Mõne nädala pärast ilmuvad uued juured.Plumeriale sobib kerge ja hea drenaažiga muld.

OZARKIV TETIANA

# data[].attributes.body
Darja Pesotskaya G2-5

(Vesikatk) Eichornia Üheaastane ujuv veetaim, võrsed kuni 2 m pikkused. Lehed kogutakse rosetti. Lehe põhjas on paistetus, mille sees on poorne kude, tänu millele hoitakse taim vee peal. Juured on pikad (kuni 0,5 m), täielikult vee all. Lill on hüatsindi kujuga ja võib olla roosa, sinine või lilla. Kiiresti paljunev ja kasvav Eichornia katab veekogude pinna nii tiheda vaibaga, et see raskendab laevade liikumist. Lisaks halveneb eichornia tiheda kihi tõttu reservuaari hapnikurežiim, mis põhjustab selle teiste elanike surma. Eichornia liigse kasvu vastu võitlemiseks kasutatakse kärsakaid Neochetina spp, kes toituvad peaaegu eranditult sellest taimest.

# data[].attributes.body
Bonobodel on must nahk, mitte roosa nagu tavalised šimpansid. Pikemad jalad ja kitsad, kaldus õlad, erinevalt tavalistest šimpansidest. Bonobo elab Kesk-Aafrika troopilistes metsades väikesel alal Kongo ja Lualaba jõe vahel. See arv jääb vahemikku 29 500 kuni 50 000 isikut.

Andrei Zaitsev 🦍

# data[].attributes.body
Nendel Lõuna-Ameerikast pärit rahulikel rohusööjatel on massiivne keha lühikeste jalgade ja ümara ninaga. Ja nad on maailma suurimad närilised.

Täiskasvanud kapübarad võivad kaaluda 50–65 kilogrammi ja olla umbes 1,3 meetri pikkused.

Kapübarade põhitoit koosneb erinevat tüüpi taimedest. Nad karjatavad põldudel ning tarbivad rohtu ja teravilja. Need loomad toituvad ka erinevate puude ja põõsaste noortest võrsetest, okstest, koorest ja lehtedest. Nad võivad süüa ka veetaimi, nagu kassisabad, vesiroosid ja vesispinat.

Nad lubavad lindudel, küülikutel ja isegi ahvidel looduses selili sõita ning vangistuses on nad sõbrad kasside ja koertega.

OZARKIV TETIANA

# data[].attributes.body
Ingveri lill on osa ingveri taimest, mis on pärit troopilistest piirkondadest, näiteks Kagu-Aasiast. Ingver kasvab tavaliselt viljakatel muldadel varjulistes metsades. Ta paljuneb läbi mugulate ja risoomide ning annab ilusaid lilli. Toiteväärtuselt kasutatakse toiduvalmistamiseks ingveri juuremugulaid ja õitel pole toiteväärtust, kuid need võivad olla esteetiliselt meeldivad.

(Aleksei Maslov G2-5🤓)

# data[].attributes.body
Harilik viigipuu on eksootiline toataim, mis vajab talvel jahedat sisekliimat ja suveajal palju valgust. Harilik viigipuu on heitlehine väike põõsas või puu, millel on kauni kujuga tume- või tuhmrohelised suured lehed.

Nende kastmine on keskmine, valgus on päikeseline, kõrgus 30-100 cm ja nad õitsevad kevadel.

(Kroon Birgit G2-5)

# data[].attributes.body
Komodo varaan on suurim elav varaan ja Komodo rahvuspargi sümbol.

Elupaik: Asustab Indoneesias Komodo, Rinca, Padari ja Floresi saarte vihmametsasid ja savanni.

Toitumine ja paljunemine : Toitub väikestest imetajatest, munadest ja korjustest. Pesitseb erinevalt, kuid üldiselt munevad emased isendid sobivatesse peidupaikadesse.

Tatjana Saar G2-5

# data[].attributes.body
Bambus on kiiresti kasvav tugevate vartega rohttaim, mida kasutatakse ehituses, tekstiilis ja toiduvalmistamisel. Bambus kasvab erinevates kliimavööndites, sealhulgas troopikas, subtroopikas ja parasvöötmes. Seda levitatakse Aasias, Lõuna- ja Põhja-Ameerikas, Aafrikas ja Austraalias. Bambus on taim ja toidab end fotosünteesi kaudu, muutes päikesevalguse ja süsinikdioksiidi energiaks ja orgaaniliseks aineks.

Arina Oreškova, G2-5

# data[].attributes.body
Kookossääsk See on ühetüveline palmipuu, mis võib ulatuda 30 meetri kõrgusele.Kuigi eelistab elada mererannas, võib teda kohata ka Kariibi mere või Vaikse ookeani troopiliste metsade vahel.

Ivan Aleksejev

# data[].attributes.body
1. Kirjeldus Metsikute pullide seas väikseim: kehapikkus 122–153 cm, turjakõrgus kuni 71 cm, sabapikkus 20–27 cm, sarve pikkus 15–20 cm, kaal 26–150 kg. Värvus on tumepruun või must, alt veidi heledam, isased on tavaliselt tumedamad kui emased.

2. Mägianoad leidub vaid Sulawesi saarel ja lähedal asuval väikesel Butoni saarel, kus nad elavad mägistes vihmametsades ja teistes tiheda taimestiku ja püsivate veekogudega hõredalt asustatud aladel kuni 2300 m kõrgusel.

3. Paaritumine toimub aastaringselt. Isased kontrollivad emaste paljunemisvalmidust flehmenide ja uriinianalüüsi abil. Rasedus kestab 276-315 päeva.

4. Nad toituvad lehtedest ja rohust. Looduslikke kiskjaid neil pole

хильда

# data[].attributes.body
Liaanid võivad olla puitunud, igihaljaste või langevate lehtedega või rohttaimed. Kuna nad ei suuda vabalt õhus püsida, leiavad nad antennide, juhuslike juurte ja haagiste abil vertikaalse toe ning tõusevad kõrgele õhku, kus neil areneb lehestik ja lilled. Liaanid on iseloomulikud eelkõige troopilistele metsadele, kus nad keerduvad ümber puude, klammerduvad nende külge kõõlustega ja iminappadega, loobivad oma oksi puult puule, moodustades mõnikord läbimatuid tihnikuid. Paljundatakse kergesti pistikutega.

Ksenija Genite

# data[].attributes.body
Mõõtmed kuni 2,7 meetrit ja kaal kuni 181 kilogrammi näitavad kindlasti, et need on üsna massiivsed. Elades kuni 30 aastat, on neil delfiinidel ka ebatavaliselt suur aju, mis on umbes 40% suurem kui inimestel.

Elukoht:
Need hämmastavad loomad elavad Amazonase jões ja õigem on neid nimetada Amazonase delfiinideks või iniideks. Neid võib leida ka suure jõe lisajõgedes ja järvedes.

Nad eelistavad üksildast, mitte territoriaalset elustiili. Mõnikord kogunevad nad kuni 5-liikmelistesse rühmadesse. Nad suhtlevad üksteisega karjudes ja klõpsates. Nägemine, puudutus ja lõhn on hästi arenenud.

Toitumine:
Roosa delfiin sööb päevas kuni 12 kg väikest kala. Võib süüa kilpkonna või krabi.

Paljundamine

Isased võitlevad emase pärast, sageli kaklevad. Rasedus kestab umbes 11 kuud. 5 tunni jooksul sünnib väike hall delfiin (mai, juuni või juuni). Vastsündinu kaal on 7 kg ja keha pikkus umbes 80 cm.

Pärast lapse sündi tõstab ema selle esimeseks hingetõmbeks üles. Ta toidab teda piimaga aasta ja koos elab pere kuni 3 aastat.

Daria Tsyplukhina G2-5

# data[].attributes.body
Lihasööjate taimede perekond. Kõik päikesepuud on lihasööjad taimed.Sundews paljuneb seemnete, lehtede pistikute ja põõsa jagamise teel ning mõned kääbusliigid - pügmeed - paljunevad kalliskividega.Sundews leidub kõigil mandritel, välja arvatud Antarktika.

Mihhail Startsev G2-5

# data[].attributes.body
Neil on ninaavad suunatud ette ja alla, kõikidel varvastel on küüned, pöial ja suurvarvas on hästi vastastatavad. Elvad vihmametsades. Nad on sega- ja vilitoidulised.

Pavel Sinitsin g2-5

# data[].attributes.body
Laisad on imetajate alamhõim edentaatide seltsist. Erakonna esindajaid iseloomustab energiasäästlik liikumisviis ja aeglus, nad elavad üksildast eluviisi ja kohtuvad üksteisega harva, kuid kohtumisel on nad sõbralikud ja neid iseloomustab kiindumustunne.Laisad veedavad suurema osa oma elust puude otsas, vaevu liikudes. Kord nädalas laskuvad nad maapinnale, et liikuda ja väljaheiteid maha jätta. Nad magavad umbes 20 tundi päevas. Puude võras liiguvad nad kiirusega 3 m/min ja maapinnal 1,5 m/min. (Jegor Jevgrafov)

# data[].attributes.body
Antiloop on veiseliste sugukonnast Artiodactyla kuuluvate imetajate üldnimetus. Antiloopide keha katavad lühikesed jäigad karvad, mille värvis domineerivad erksad erksad värvid punakaspruunist kastani ja sinakasmustani. Valdav enamus antiloopidest elab Lõuna-Aafrikas, mitmeid liike leidub Aasias. Põhja-Ameerikas elavad mitmed liigid, näiteks harilik sarve. Enamiku antiloopide toit koosneb erinevat tüüpi kõrrelistest, igihaljaste põõsaste lehtedest ja noorte puude võrsetest. Antiloopidel on palju vaenlasi: looduses hävitavad neid suurkiskjad – tiigrid, lõvid, leopardid, hüäänid. Mõned antiloobid söövad vetikaid, vilju, puuvilju, kaunviljade seemneid, õistaimi ja samblikke.

Ksenija Genite

# data[].attributes.body
Akaatsia on suur liblikõieliste sugukonda kuuluv õistaimede perekond.  Nad kasvavad erinevates keskkonnatingimustes - kuivades kõrbetes (Mehhiko, Austraalia), niisketes piirkondades (India, Madagaskar), tavaliselt madalatel aladel, jõeorgudes alluviaalsetel ja kivistel muldadel.

Jakov Iljin

# data[].attributes.body
Gorillad on ahvide perekond, kuhu kuuluvad primaatide klassi suurimad elusad esindajad.  Gorillad elavad Lääne- ja Kesk-Aafrika ekvatoriaalmetsades, mägigorillad aga vulkaaniliste Virunga mägede metsastel nõlvadel.  Kord 3-5 aasta jooksul sünnitab emane ühe poega, kes jääb ema juurde kuni järgmise ilmumiseni.  Gorillade toitumine põhineb taimsel toidul.  Kasutatavate taimede hulka kuuluvad metsik seller, peenrakõrs, nõges, bambusevõrsed ja sinised pügeumi viljad.

Jakov Iljin

# data[].attributes.body
See on üks nende piirkondade kuulsamaid taimi. Vesirooside sugukond aga ei näe välja nagu tavalised vesiroosid, lihtsalt sellepärast, et selle veetaime suurus on palju suurem. Lehe läbimõõt võib olla üle 2 meetri, lillede läbimõõt kuni 30 sentimeetrit. Lehed ujuvad ja taluvad keskmiselt kuni 30 kg. Tänapäeval kasvatatakse seda botaanikaaedades ja selle suurus sõltub sellest, kui sügaval see vees on.

Igor Mirežin(G2-5)

# data[].attributes.body
Esmapilgul näevad okaapid välja nagu hobused, kuid nende kael ja jäsemed on pikemad kui tavalisel hobusel. Jalad on nagu sebra, mustade ja valgete triipudega, pea on hall ning kael, keha ja ümarad kõrvad on pruunid. Kõrgus on 150–170 cm ja kaal umbes 200 kg.

Elab Aafrikas,vihmametsades.

Okаapi toitub peamiselt puulehtedest.

Elavad paris või üksi.

Okapi tiinusperiood on 450 päeva. Sünnitus toimub augustis-oktoobris, vihmaperioodil.

Polina Išanjazova G2-5

# data[].attributes.body
Orangutanid on puidust inimsuguste ahvide sugupõlv, mis on DNA homoloogia poolest inimesele kõige lähedasem.

Varem elasid orangutangid kogu Kagu-Aasias ja tänapäeval ainult Kalimantanis ja Sumatras.

Nimi pärineb malai fraasi "orang hutan" (orang hutan) Brunei murrete hääldusest, mis tähendab "metsamees", nagu orang utan.

Mõne teate kohaselt peetakse orangutani kõige intelligentsemaks loomaks pärast inimest

Ksenija Shumina G2-5

# data[].attributes.body
Tapirid, Amazonase džungli kahepaiksed, tunnevad end samuti väga hästi vees. Lemmikliha gurmaanide lemmikloomana kütitakse neid sageli. Toit: toituvad pehmetest vetikatest, vajuvad sageli jõe põhja ja liiguvad siis piki jõepõhja, et neid süüa. Metsades söövad tapiirid puuvilju, taimi, lehti ja marju. Paljunemine: Pärast 385-412 päeva kestvat tiinust sünnitab emasloom reeglina ühe vasika, kaksikud on äärmiselt haruldased.

Ileana Masarnovskaya

# data[].attributes.body
Rafflesiad paistavad silma oma tohutute ja ebatavaliste lillede poolest, millest mõne läbimõõt ulatub üle ühe meetri ja kaal üle kümne kilogrammi.Rafflesias ei ole elundeid, milles toimuks fotosünteesi protsess; Veelgi enam, selle perekonna esindajatel puuduvad nii varred kui ka lehed. Rafflesia saab kõik oma arenguks vajalikud ained peremeestaime kudedest (juurtest või vartest) imejuurte kaudu.Tolmeldavaid putukaid (tavaliselt metsakärbseid) meelitab lillede poole laguneva liha nägemine ja lõhn, mistõttu neid nimetatakse ka "laibaliiliateks". Lillede sarnasus mädanevate lihatükkidega saavutatakse pärandi vastava värvusega - punasel, mürgipunasel, pruunil taustal (mõnikord lillaka varjundiga) on heledad, ebakorrapäraselt paiknevad ebakorrapärase kujuga laigud. Esiteks kukuvad putukad kettale, seejärel langevad madalamale rõngakujulisse vagu, kus asuvad.Rafflesia areng toimub aeglaselt: seemnete külvamisest kuni pungade ilmumiseni kulub umbes kolm aastat ja veel üheksa kuud kuni poolteist aastat, enne kui pung muutub avatud õieks. Kuid rafflesia lille enda eluiga on väga lühike - ainult kaks kuni neli päeva, pärast mida hakkab see lagunema, muutudes järk-järgult vormituks mustaks massiks. Pärast protsessi lõppu moodustub uus munasarja. See areneb seitsme kuu jooksul. Seejärel ilmub munasarja kohale väike vili.( Mark Jekimov)

# data[].attributes.attachment_link.title
Раффлезия-Букит-Лаванг-Суматра-Индонезия-timjmansfield-flickr

# data[].attributes.body
Orhidee on troopilise džungli lopsakas ja õrn lill. See lill õitseb oma kroonlehed alles seitsmendal eluaastal, kuid siis õitseb igal aastal või isegi kaks korda. Orhideede perekonnas on 35 tuhat liiki, seega moodustavad nad peaaegu seitsmendiku kõigist lilledest maa peal. Nad kasvavad peaaegu kõikjal – džunglis ja mägedes, puuokstel ja paljastel kividel, maal ja vees. On isegi kahte tüüpi orhideesid, kes veedavad kogu oma elu pimeduses – nad kasvavad ja õitsevad mullakihi all.

Beatrice Botvina G2-5

# data[].attributes.body
Suured metssead toituvad peaaegu eranditult taimsest toidust, eelistades kõrrelisi ja noori võrseid.Elavad Kesk-Aafrikas.Emaslind toob peale viiekuulist tiinust ilmale kaks kuni neli poega.

Ivan Aleksejev

# data[].attributes.body
Unikaalsel taimel pole vart ja lehte, raffleesia kuulub parasiitide õistaimede hulka. Selle taime leidmine vihmametsas pole lihtne: nad kasvavad üksikult, õitsevad erinevatel aastaajal ja õitsevad mitte rohkem kui neli päeva.

Andrei Zaitsev G2-5🇲🇨

# data[].attributes.body
Tähnikkonn ehk noolekonn ehk noolekonn ehk tähnikkonn on sabata kahepaiksete liik tikkkonnade sugukonnast, kes elab eranditult päevast eluviisi. Sellel on palju erinevaid värvivariante. Inimestele mürgine.Nad asustavad Brasiilia, Prantsuse Guajaana, Suriname ja Guyana territooriume.Väike mürkkonn toitub väikestest selgrootutest, peamiselt sipelgatest.

Noolekonna konnad sigivad aastaringselt.

Mihhail Startsev G2-5

# data[].attributes.body
Pärast 140–150 päeva kestnud tiinust sünnitab emane kaks korda aastas üks kuni kolm poega. 80% juhtudest on pesakonnas kaksikud. Teadlased usuvad, et emasel on lihtsam ilmale tuua kaks väikest poega kui üks suur. Järglaste kasvatamises osalevad rühma isased, aga ka kõik teised rühma liikmed. Mõlemad sugupooled, peamiselt isased, kannavad poegi selili. 12–18 kuu vanuselt saavad noored marmosetid suguküpseks. Marmosettide eluiga võib ulatuda kuni 16. Marmosetid on koos kääbusleemuritega suuruselt väikseimad primaadid. Väiksemad ulatuvad 13 cm suuruseks ja 100 g kaaluks.Nende kõige märgatavamaks väliseks tunnuseks on küünised, mis esinevad kõikidel sõrmedel ja varvastel, välja arvatud suured varbad. Nendel sõrmedel on neil, nagu inimestel, lamedad küüned. Nende ahvide karusnahk on väga pehme ja võib olla mitmesuguse mustriga. Mõnel liigil on koonu piirkonnas märgatavad karvatutid, aga ka kähar saba. Saba on tavaliselt pikem kui keha, kuid erinevalt paljudest teistest laia ninaahviliikidest ei saa seda kasutada haaramiseks. Marmosettide toit koosneb peamiselt putukatest, lisaks tarbivad nad nektarit, pehmeid puuvilju ja puumahla.

Darja

# data[].attributes.body
Kalakass on kaslaste sugukonda kuuluv imetaja, kes elab Lõuna- ja Kagu Aasias.

Tema hõimkond on keelikloom, kalakass on inetaja ja tema selts on kiskjaline.

Kalakass on suurem kui tavaline kodukass,tema tüvepikkus on 57-78 cm pikkune ja tema saba on lühike. Nende küüned ei tule lõpuni sisse, sest varaste vahel on ujulestad. Nad söövad kõige rohkem Kalu.

(Kroon Birgit G2-5)

# data[].attributes.body
Rafflesia on maailma suurim lill, millel on tohutud punased kroonlehed. Tuntud oma ebameeldiva lõhna poolest, mis meenutab mädanenud liha.

Elupaik ja levila: kasvab Indoneesia troopilistes metsades, eriti looduskaitsealadel ja rahvusparkides.

Tatjana Saar G2-5

# data[].attributes.body
1. esindavad mitut liiki puid, mille kõrgus ulatub 2–50 meetrini (mõnikord kõrgemale), millel on laiutav võra. Mõne puuliigi tüved tunduvad olevat paistes ja turris, samuti on nende oksad okkaid täis.

2. Looduslikult kasvab ta Mehhikos, Kesk-Ameerikas, Kariibi mere saartel, Lõuna-Ameerika põhjaosas ja Lääne-Aafrika troopikas.

3. põuakindel, kuid ei talu üldse madalat temperatuuri

# data[].attributes.body
Kameeleonid on sisalike perekond, kes võivad muuta nahavärvi. Nad on keskkonnaga kohanemise meistrid. Neil on spetsiaalsed naharakud, mis sisaldavad pigmente.Mõned kameeleonid vajavad kõrget õhuniiskust. Kameeleonid on kiskjad. Nad toituvad mitmesugustest putukatest, nagu kärbsed, prussakad, ritsikad ja röövikud.Enamik kameeleone on munaloomad. Munad munetakse maapinnale spetsiaalselt kaevatud auku. Erinevate liikide munade arv on vahemikus 15 kuni 80 tükki ja inkubatsiooni kestus on 3 kuni 10 kuud.

Anastasia Balyabkina

# data[].attributes.body
Harpye kotkas on võimsaim Amazonase vihmametsast leitud kiskja, samuti üks suurimaid olemasolevaid kotkaliike maailmas. Seda liiki leidub peamiselt Kesk-Ameerika troopilistes madaliku vihmametsades. Harpoonia põhitoiduks on laiskud, väikesed ahvid nagu kaputsiinid ja muud imetajad, teiseks rühmaks roomajad ja suured linnud. Harpiad pesitsevad igal teisel aastal. Emaslind muneb tavaliselt ühe kollaka muna. Harpye tibu areneb väga aeglaselt ja jääb pikaks ajaks vanemate hoole alla.

Igor Mirežin(G2-5)

# data[].attributes.body
Leemur on Madagaskari ja Komoori saartelt pärit primaat. Neid eristavad sageli suured silmad ja pikk saba. Leemurid elavad Madagaskari metsades, ulatudes troopilisest kuni kuivani. Leemurid söövad puuvilju, lehti, putukaid ja mõnikord ka lilli. Mõned liigid tarbivad ka taimemahlu ja nektarit. Leemurid sigivad hooajaliselt, nende tiinusaeg on 4-5 kuud ja enamasti sünnib üks või kaks järglast.

Arina Oreškova, G2-5

# data[].attributes.body
Orangutanid elavad Kagu-Aasia troopilistes metsades, sealhulgas Indoneesias ja Malaisias. Nende looduslik keskkond on tihedad metsad, kust nad leiavad toitu, näiteks puuvilju, lehti ja putukaid. Nad on taimetoitlased ja mängivad olulist rolli taimede seemnete levitamisel. Orangutanide paljunemine on üsna aeglane, emased poegivad vaid kord paari aasta jooksul.

(Aleksei Maslov G2-5)

# data[].attributes.attachment_link.title
Из коллекции «животные»

# data[].attributes.body
See on troopiline lind, keda leidub Amazonase vihmametsades Venezuelas ja Colombias. Erksavärvilise pea ja kurgu tõttu on teda puude vahel lihtne märgata. Värvitoonis domineerivad must, kollane ja sinine ning värvimise tüüp ise on selline, et tumeda keha ja heleda pea vahel tekib kontrast. Massiivne nokk teeb tuukaanist hästi eristatava linnu ja selle vali hääl muudab selle asukoha hõlpsaks tuvastamise. Dieet sisaldab erinevaid puuvilju, nagu kookospähklid ja viigimarjad, aga ka putukaid, sisalikke, madusid ning isegi mune ja tibusid.Nad pesitsevad puuõõnsustes. Kuid nad ei saa neid ise välja õõnestada, nii et nad hõivavad teiste inimeste pesasid, kohandades neid veidi nende suurele suurusele. Munad munetakse puidutolmule, mis katab lohu põhja. Emane muneb ühe kuni neli valget muna, mida hauduvad mõlemad vanemad. Inkubatsiooniperiood on erinevatel liikidel erinev: väikestel - umbes neliteist päeva, suurtel - kuni kakskümmend üks päeva.Mõlemad vanemad inkubeerivad sidurit. Väikestel liikidel kestab haudumine 2 nädalat, suurtel veidi kauem. Tibud kooruvad täiesti abituna, alasti ja pimedad. Neil on lühike ülemine nokk ja pikk alumine nokk, millega tibud kergesti lohku visatud toidutükke üles korjavad. Lai alalõualuu toimib kulbi või võrguna. Vaatamata suurele toitumiskooslusele arenevad tibud väga aeglaselt. Nende silmad avanevad alles 20 päeva vanuselt ja nad lahkuvad pesast täielikult 7–8 nädalat pärast koorumist. Suguküpseks saavad nad teisel (väikeliikidel) või kolmandal eluaastal.(Mark Jekimov)

# data[].attributes.body
Liane on taimede eluvorm, millel on pikad ja suhteliselt nõrgad õhukesed mitmeaastased või üheaastased varred. Liaanid on nii puitunud, igihaljaste või langevate lehtedega kui ka rohttaimed. Kuna nad ei suuda õhus vabalt püsida, leiavad nad vertikaalse toe antennide, lisajuurte, haagiste abil ja tõusevad kõrgel õhus, kus nad arendavad lehestikku ja lilli.

Liaanid on omased peamiselt troopilistele metsadele (Grizebachi sõnul moodustavad Lääne-India metsades 33% liaanidest), kus nad puude ümber keerlevad, klammerduvad nende külge antennide, iminappadega, viskavad oksad puult puule, moodustades mõnikord läbimatuid tihnikuid. Mõõdukas kliimas ei ole liaanid nii sagedased (Euroopas umbes 1,8 %). Siin ei anna nad maastikele seda iseloomulikku omadust, nagu troopika all.

KSENIJA SHUMINA G2-5

# data[].attributes.body
Tuntud kui Brasiilia kakao.

Kasvab Amazonase jõgikonnas ja Peruu, Colombia, Boliivia džunglis. Vilja viljaliha on hinnatud selle ebatavalise troopilise maitse poolest, mis ühendab endas banaani, pirni, passioni, pomelo ja meloni noote, sellest valmistatakse moose, värskendavaid jooke ja sorbette.

Välimus:

(värvus, maitse, lõhn): Pooltahke mass valgest kreemika värvusega, lõhnatu.


Paljundamine:
juurestiku kaudu

Omadused:

Tänu oma suurele veeimavusvõimele on cupuaçu õli hea emulgaator kreemidele.

Cupuacut kasutatakse kreemide, losjoonide, huulepulkade ja paljude teiste isikliku hügieeni toodete valmistamisel.
Sellel on niiskust säilitavad omadused ja see on juuksehooldustoodetes kõrgelt hinnatud.

Daria Tsyplukhina G2-5