# data[].attributes.body
(1730)

Eix de fusta resistent a l'extrem posterior del qual (en contacte amb el terra) es bifurca en forma de pinça.

# data[].attributes.body
(1732)

Combustible obtingut de la destil·lació seca de carbons bituminosos de escalfats a temperatures molt altes (2.000 °C) en forns tancats.

# data[].attributes.body
(1733)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Jose Carlos Profe Historia. Historia y cine.

# data[].attributes.attachment_link.title
Revolución Industrial  Lanzadera volante y la Jenny  Máquinas de hilar  Documental Canal de Historia

# data[].attributes.body
(1764)

Màquina de filar moguda amb força manual de 40 pues.

# data[].attributes.body
(1769)

Motor de combustió externa que transforma l'energia tèrmica d'una quantitat d'aigua en energia mecànica.

# data[].attributes.body
(1776)

Smith sosté que la divisió del treball a les noves indústries manufactureres i la innovació tecnològica augmentarien la productivitat i la producció, disminuint els preus, augmentant els salaris, i com a resultat, incrementant la riquesa agregada nacional.

# data[].attributes.body
(1780)

Consisteix en la separació de les parts comestibles de la palla, la pellofa o el boll dels cereals o la tavella dels llegums.

# data[].attributes.body
(1785)

# data[].attributes.body
(1807)

Vaixell propulsat per màquines de vapor, consta elementalment d'una caldera de vapor, d'una turbina o màquina de vapor i d'un condensador refrigerat per aigua.

# data[].attributes.body
(1811-1817)

Forma de protesta apareguda a Gran Bretanya a partir de 1811 i que s'allargà fins al 1817. El luddisme pren el nom de Ned Ludd, un pseudònim emprat repetidament pels qui destruïen les màquines i les instal·lacions obreres.

# data[].attributes.body
(1824)

D'ús agrícola que servia per a la collita (curta i recull) de cultius quan estan madurs. S'emprava com una talladora de pastura o dacsa. Acabada de tallar la dacsa es posava per tal de permetre el pas següent de la màquina.

# data[].attributes.body
(1825)

Part del moviment obrer que s'organitza mitjançant sindicats, una organització que reuneix els treballadors a partir de la feina que exerceixen per tal de defensar els seus interessos comuns davant, els ocupadors i els governs, apareguda al segle xix.
Es caracteritza per laspecte col·lectiu de la seva actuació. En els conflictes laborals, el moviment sindical solen recórrer a la vaga (sectorial o general), com a mecanisme col·lectiu de pressió.

# data[].attributes.body
(1829)

# data[].attributes.body
(1833)

Els vapors eren les fàbriques tèxtils que utilitzaven una màquina de vapor per fer funcionar la maquinària, que es concentrava en una gran nau de producció. La xemeneia n'era el símbol identificador.

# data[].attributes.body
(1834)

El moviment obrer britànic va sorgir amb la Revolució industrial, primer com a resistència a la pròpia industrialització (ludisme) i després com a defensa dels drets dels treballadors, sotmesos a les dures condicions de proletarització que imposaven les condicions de treball a les fàbriques, sense que el salari, la jornada laboral o altres condicions de treball, poguessin ser objecte de negociació col·lectiva.

# data[].attributes.headline
Fabricació d'acer Conevertidor de Bessemer

# data[].attributes.subject
Fabricació d'acer Conevertidor de Bessemer

# data[].attributes.body
(1855)

Va ser el primer procés de fabricació químic que va servir per a la fabricació en sèrie d'acer, fos en lingots, de bona qualitat i amb poc cost a partir de l'arrel. Aquest procediment va ser anomenat així en honor d'Henry Bessemer.

# data[].attributes.body
(1864)

Fou la primera gran organització que va tractar d'unir els treballadors dels diferents països; es fundà el 1864 i es dissolgué el 1881.

Fou fundada a Londres el 1864, va agrupar inicialment als sindicalistes anglesos, anarquistes, socialistes francesos i italians republicans. Les seves finalitats eren l'organització política del proletariat a Europa i la resta del món, i també un fòrum per a examinar problemes en comú i proposar línies d'acció.

# data[].attributes.body
(1870)

Les colònies industrials es van situar a les ribes dels rius Ter i Llobregat per aprofitar l'energia hidràulica. A més de la fàbrica, incloïa els habitatges obrers i tot allò que els treballadors necessitaven per a la vida diària (església, escola, teatre, economat...).

# data[].attributes.body
(1903)

El primer vol en avió el van fer l'any 1903 els germans Wright. L'aviació va ser la darrera de les grans innovacions en el transport, i el seu progrés en velocitat i seguretat ha estat enorme en el segle XX.

L'avió va recorre 36 metres en 12 segons, aixó es va realitzar en Ohio (Estats units).

# data[].attributes.body
(1904-1906)

Aprofitament de la tecnologia i la indústria de l'època i la integració de les altres arts en les construccions arquitectòniques.

En els edificis modernistes es va imposar el predomini de la línia corva i ondulada i de la asimetria. Aquestes formes s'inspiraven essencialment en la natura, la imitació de la qual va permetre als arquitectes gaudir d'absoluta llibertat creativa.

# data[].attributes.body
(21 de juliol de 1969)

El 21 de juliol del 1969 Neil Armstrong i Edwin Aldrin van ser els primers éssers humans a trepitjar el nostre satèl·lit, després de quatre dies de viatge; la fita es va retransmetre en directe a tota la Terra.