# data[].attributes.body
Arribada al tron de Carles IV (1788-1808) comença la Revolució Francesa. Espanya va declarar guerra a França per por de les seves idees liberals, des de Catalunya van envair el Rosselló. Els francesos van contraatacar i van recuperar el Rosselló i van envair  Cerdanya i l'Empordà (Guerra Gran, 1793-1795).

Manuel Godoy va aliar-se amb Napoleó per enfontrar-se amb Anglaterra (enemic d'Espanya). Pel Tractat de Fontainebleau França va poder envair Portugal.

# data[].attributes.body
El Motí d’Aranjuez (1808) va ser provocat per la presència de tropes franceses a territori espanyol, això va donar com a resultat la dimissió al tron de Godoy i la coronació de Ferran IV com a nou rei.

Napoleó va aprofitar aquesta oportunitat i es va reunir a Baiona amb Carles IV i Ferran VII, va aconseguir que tots dos acceptessin abdicar el tron al seu germà Josep Bonaparte.

Josep Bonaparte va canviar algunes coses a Espanya amb el suport d'afrancesats. Josep va atorgar una carta constitucional, va abolir l'Antic Règim i va publicar diferents codis (penals,civils..)

# data[].attributes.body
Les fases més importants de la guerra del 2 de maig de 1808 van ser:

Resistència popular (1808): A Catalunya els miquelets i els sometents van derrotar als francesos en la batalla del Bruc. Al mateix temps l'exèrcit espanyol va guanyar a Bailèn.

Ofensiva francesa (1808-1812):
Napoleó interveix directament al conflicte ja que els francesos van ser derrotats, algunes ciutats de van resisitir uns mesos. Al 1812 Napoleó va enviar algunes tropes franceses cap a Rússia.

Victòriees angloespanyoles (1812-1814)
Exèrcit britànic va enviar a les seves tropes per ajudar a Espanya.

# data[].attributes.body
Aquesta constitució coneguda com "La Pepa" establia sobirania nacional, divisió de poders, sufragi universal masculí i reconeixia amplis llibertats individuals.

# data[].attributes.body
Ferran VII retorna a Espanya per a regnar com a monarca absolut

# data[].attributes.body
Al recuperar el tron va anular la Constitució de 1812 i les reformes de les Corts.

# data[].attributes.body
El rei va haver d'acceptar la constitució de 1812 pel pronunciament del coronel Rafael del Riego

# data[].attributes.body
En l'última dècada del regnat e Ferran VII s'en van anular totes les coses que van posar al trienni liberal i l'absolutisme, per culpa dels problemes polítics i econòmics.
En l'àmbit economic van deixar la Hisenda en bancarrota.
per aixo es va posar una reforma fiscal en la qual els privilegiats pagaven pocs impostos.

# data[].attributes.body
Al 1830 va nèixer Isabel, la filla de Ferran VII, aquesta va provocar un conflicte dinàstic perquè n'hi havia una llei que

# data[].attributes.headline
La regència de Maria Cristina (1833-1840)

# data[].attributes.subject
La regència de Maria Cristina (1833-1840)

# data[].attributes.body
Maria Cristina tenia el suport dels liberals moderats, aquests van emprendre unes reformes. Al final el poder s'ho van quedar els liberals progressistes per causa d'una sèrie d'aixecaments militars i de revoltes populars.
Mendizábal volia treure l'Antic Règim, va fer una reforma fiscal

# data[].attributes.body
Una nova constitució va ser creada al 1837, era de caràcter progressista i reconeixia la sobirania nacional, el sufragi censatari i la divisió de poders.

# data[].attributes.body
Al 1845 va haver-hi una altre constitució dintre de la dècada moderada, en aquesta constitució les Corts van restringir el vot, limitaven les llibertats i compartien la sobirania entre les Corts i la corona

# data[].attributes.body
El general O'Donnell va començar una revolta contra els moderats, aquesta revolta es va nombrar el pronunciament de Vicalvaro al 1854.

Isabel va donar el poder als progressistes que van tornar a buscar ajuda de Espartero.

# data[].attributes.body
Les Corts van formar una nova constitució al 1855 però no és va arribar a aprovar, les reformes eren:
Desamortització de Madoz
Una llei per impulsar la xarxa ferroviària i l'explotació minera

# data[].attributes.headline
La descomposició del sistema (1856-1868)

# data[].attributes.subject
La descomposició del sistema (1856-1868)

# data[].attributes.body
Isabel va haver-hi de confiar en el govern de O'Donnell perquè a l'altre govern va haver-hi una crisi.
O'Donnell va crear la Unió liberal, un nou parit amb caràcter centrista.

# data[].attributes.headline
La revolució i el govern provisional (1868-69)

# data[].attributes.subject
La revolució i el govern provisional (1868-69)

# data[].attributes.body
Les causes de la revolució del 1868 van ser:
N'hi havia molt descontentament de la població per la crisi econòmica del 1866, molta gent es va oposicionar al monopoli de poder exercit per moderat i unionistes ja que governaven de manera autoritària, la monarquia donava suport als moderats i finalment es van difundir molts ideals democràtics i republicans entre les diferents classes populars

# data[].attributes.body
Al 1868 va haver-hi una altre constitució que va recuperar la sobirania nacional, el sufragi universal masculí i la gent tenia més drets i llibertats.

# data[].attributes.body
Amadeu de Savoia representava una monarquia liberal, va tenir el suport dels progressistes, unionistes i demòcrates. El govern va començar a posar mesures per recuperar l'economia del país.
Tot i això els moderats i part de l'església es van oposar ja que eren lleials als borbons, i els carlins van aprofitar l'oportunitat i van proclamar a Carles VII com a rei.
Per culpa de la guerra que es va provocar Amadeu I va renunciar a la corona i va abandonar el país.

# data[].attributes.body
Al febrer del 1873 es va proclamar la primera República a les Corts. Aquesta República va tenir quatre presidents: Figueres, Pi i Margall, Salmerón i Castellar), per culpa de les divisions entre les diferents classes, la dificultat de fer front a la insurrecció de Cuba, la insurrecció a Cartagena i l'oposició dels monarques va acabar havent-hi un cop d'estat, on el general serrano va intentar estabilitzar una república conservadora i presidencialista.

# data[].attributes.body
Antonio Canovas del Castillo va tenir l'idea de restaurar una monarquia constitucional que garantís l'ordre social sense pronunciaments militars ni revoltes. El seu primer objectiu era aconseguir que tot el país estigués en pau, i al 1876 es va posar fi a la guerra carlina i dos anys després la Pau de Zanjón va posar pau a la insurrecció de Cuba.

# data[].attributes.body
Al 1876 va haver-hi una altre constitució on es proposava una monarquia constitucional amb sobirania compartida entre les Corts i el rei, unes Corts amb dues cambres i molts poders per al monarca, també declarava l'estat confessional.