# data[].attributes.body
Päike on meie päikesesüsteemi täht.
Päike koosneb peamiselt vesinikust ja heeliumist.

# data[].attributes.body
Merkuur teeb tiiru über Päikese 88 Maaööpäevaga.
Planeedil peaaegu puudub atmosfäär ning sellepärast varieeruvad pinnatemeratuurid 100-700ni kelvinili päevas.

# data[].attributes.body
Veenus on meile lähim planeet.
Oma heleduse tõttu on  Veenus taevast kergesti leitav. Veenuse heledus on maksimaalne enne päikesetõusu ja pärast päikeselangust.
Veenus on kiviplaneet ja on umbes Maaga sama suur.

# data[].attributes.body
Ainuke teadaolev planeet universumis, kus leidub elu.
Maa ainuke looduslik kaaslane on Kuu.
Maa magnetväli blokeerib kahjulikku päikesekiirgust.

# data[].attributes.body
Päikesesüsteemi kõige suurem planeet.
Hiidplaneet Jupiter ületab kõigi teiste planeetide kogumassi umbes 2 ja pool korda.
Jupiter koosneb peamiselt heeliumist, mis moodustab Jupiteri massist 1 neljandiku.

# data[].attributes.body
Hiidplaneet, mis maas 9 korda maast  suurema läbimõõduga.
Kõige iseloomulikum tunnus on tema rõngad.
Saturn on ainuke planeet päikesesüsteemis, mis on veest hõredam.

# data[].attributes.body
Planeet on põhimõtteliselt palja silmaga nähtav.
Uraani tiirlemis periood on 30799,095 ööpäeva.
Uraani sisemus koosneb kivimitest ja jääst.
Uraani temp võib langeda -244 kraadini.

# data[].attributes.body
Palja silmaga ei ole Neptuun nähtav ja siiamaani on see ainus planeet, mis on avastatud matemaatilise ennustuse, mitte empiirilise vaatluse põhjal.
Erinevalt Uraani hägususest ja suhteliselt ilemtust atmosfäärist on Neptuuni atmosfääris nähtavad aktiivsed ilmastikumustrid.
Planeedi tuuma temp on umbes 5100 kraadi.