# data[].attributes.body
När Ayan kommer till psykiatri akuten får hon uppvisa legitimation och får sedan sätta sig i ett litet rum. Där möter hon först en sjuksköterska och får berätta om hennes besvär. Ayan har svårt att prata om de symtom hon upplever då hon ännu inte accepterat att hon är sjuk. En av hennes kollegor stannar kvar som stöd och berättar lite av det hon har observerat. Ayan tar upp att hon är trött hela tiden och har svåra mardrömmar. Hon berättar lite mer om hennes symtom och får sedan vänta för att möta läkaren. Hon ber då kollegan att lämna och vill ta samtalet själv med läkaren. I väntan på läkaren är hon väldigt gråtmild men något hon försöker trycka undan. När läkaren väl kommer känner hon sig mer trygg att öppna upp sig lite mer om sina besvär. Hon berättar om oron och tvånget att kontrollera saker flera gånger för att vara säker att hon ej gjort fel, samt att hon blir orolig att hennes barn mår bra och måste ringa förskolan för att vara säker. Läkaren märker att det inte bara börjar gå ut över familjen utom över även arbetet och beslutar att Ayan är i behov att läggas in på en vårdavdelning.

# data[].attributes.body
När Ayan kommer till avdelningen får hon först sätta sig i en sal och prata med en skötare. Skötaren berättar för Ayan hur det fungerar på avdelningen och visar även runt lokalerna. Det tas kontroller som blodtryck och puls samt några venprover för att kontrollera hennes värden.
Hon får sedan ett delat rum med en kvinna några år äldre än henne. Första dagen får hon ta det lugnt och ta in omgivningen. Hon pratar en del med hennes rumskompis och får höra lite om hennes problem där hon även känner igen sig. Att få se andra ha en lättsamhet till att prata om deras psykiska ohälsa gör att Ayan får lite enklare för att öppna upp sig om hennes.

# data[].attributes.body
Ayan får dagen efter sätta sig med en av skötarna och göra tre olika skattningsskalor. Ena av dessa skalor var MADRS-S vilet stor för Montgomery Åsberg Depression Rating Scale. Där får hon svara på frågor om hennes sinnestillstånd som innefattar frågar om hennes sömn, oroskänslor och koncentrationsförmåga bland annat. Denna skalan visar hur stor grad individen har av en depression. Den andra skattnings instrumentet hon får genomföra är HAD-S. Detta för att får en bild av ångesten hon upplever samt en del om depression. HAD-S står för Hospital Anxiety and Depression Scale och tyder på symtomen Ayan har upplevt senaste veckan.
På grund av Ayans mardrömmar och att hon berättade om hennes uppväxt samt om flykten, vill läkaren utreda om det kan vara PTSD som ligger bakom hennes besvär. Därför får hon till sist genomföra skattnings instrumentet PCL-S. Detta dokument frågor om en händelse har medfört dessa besvär Ayan upplever.
Dessa dokument får sedan läkaren för att få en bild på Ayans tillstånd.

# data[].attributes.body
Varje dag är hon tilldelad en skötare eller sjuksköterska som hon har daglig samtalskontakt med. Efter skattnings instrumenten pratar hon med skötaren om hennes mående och får bygga upp ett förtroende mer vid första samtalet. Hon söker sedan upp skötaren senare på dagen och känner att hon är redo att öppna upp sig mer. De sitter och pratar i ca 15 min och får hjälpmedel för att hantera hennes ångest. Detta är bl.a. aktiviteter hon kan göra när hon känner att ångesten börjar inträffa. Exempelvis att gå ut på en kort promenad, får lära sig att hantera hennes andning och spendera tid med hennes barn.

# data[].attributes.body
Dagen efter får hon träffa läkaren på avdelningen med en av skötarna. De pratar om skattnings instrumenten och vad de visade på. Läkaren berättar om att det tyder på att hon har PTSD samt utmattnings syndrom. Han berättar vidare om hur dessa hör till med de symtom hon upplever. Även fast Ayan har kunskaper om sjukdomarna är det viktigt att hon får en bild hur dessa hör till henne. Läkaren rekommenderar att hon ska få vård vidare inom öppenvården och diskuterar om detta skulle vara något som skulle fungera för Ayan. De pratar även om möjliga antidepressiva läkemedel för att uppnå ett bättre sinnestillstånd. Han tyder dock på att hon är i störst behov av en samtalskontakt för att lära sig hantera mardrömmarna, minnesbilderna och oron. De kommer överens om att han ska skriva en remiss till öppenvården för att påbörja TF-KBT. En behandlingsform vid PTSD som hjälper Ayan att närma sig händelsen och hantera den. Under tiden på avdelningen får hon även börja påbörja de antidepressiva läkemedlet.

# data[].attributes.body
Ayan upplever att hon börjar må bättre under hennes vårdtillfälle och tillsammans med läkaren beslutar de att hon är redo att åka hem. De går igenom planen efter vårdtillfället och att hon ska få fortsätta med de antidepressiva läkemedlet. Han är tydlig med att hon är välkommen tillbaka om hon försämras och att de alltid finns där vid behov. Hon har fått en inbokad tid till öppenvården inom två veckor där hon ska få träffa en psykolog specialiserad i PTSD samt en psykiatriker för att kontrollera behovet av ändring av läkemedel.

# data[].attributes.body
Ayan får möta med en psykolog där hon får berätta om hennes mående och upplevelse med hennes PTSD. De kommer överens att påbörja TF-KBT, trauma fokuserad kognitiv beteendeterapi. Grunderna bygger på den traditionella KBT:n. Det bygger på teori om lärande, beteendeanalys/funktionsanalys och effektiva beteendeinterventioner i relation till den traumatiska upplevelsen. Behandlingen går ut på att Ayan kan med psykologens stöd närma sig de traumatiska händelserna som uppstod med flykten. Även hur hennes trauma har påverkat hennes vardag och närma sig de vardagliga situationerna som ger upphov till symtomen ex. minnesbilder och rädsla. Allt detta ska leda till en minskning av de symtom hon upplever samt finna ny tillvägagångssätt till när symtomen uppstår.
De pratar även om hennes utmattning och hur hon kan hantera hennes orkeslöshet. Psykologen förklarar även hur utmattning är kopplad till hennes PTSD. Om att hennes hjärna har varit under en långvarig stress vilket gjort att hjärnan länge varit i ett slåss eller fly stadie. Detta är en stor påfrestning vilket kan leda till just utmattning.

# data[].attributes.body
Ayan får en kombinerad behandling av SSRI-preparat samt TF-KBT. Hon träffar psykologen en gång i veckan och får hemuppgifter inför nästa träff. Hon träffar även psykiatrikern för hjälp med justering bland hennes läkemedel. Ayan finner att denna behandling fungerar för henne för tillfället, även fast hon mår sämre i vissa stunder. Vid avslutad TF-KBT behandling kommer hon att komma på återbesök till psykologen för att utvärdera hennes mående och utvecklingen av möjliga besvär.