# data[].attributes.body
Kirkele kõige südamelähedasem koht.

# data[].attributes.body
Kristjani suve päevitamise koht

# data[].attributes.body
Alani sünnikoht, elas seal 16 aastat.

# data[].attributes.body
Mirelli kõige südamelähedasem kodukoht

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lavi ohvriallikas

Lavi allikas on ohvriallikas Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Pandivere kõrgustiku idaosas.

Allikas piirneb Männikvälja mõhnastikuga, mille külgedel langeallikad avanevad. Allikate summaarne vooluhulk on 108-441 l/s.

Allikas on arheoloogiamälestisena muinsuskaitse all.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lavi allikas on ohvriallikas Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Pandivere kõrgustiku idaosas. Allikas piirneb Männikvälja mõhnastikuga, mille külgedel langeallikad avanevad. Allikate summaarne vooluhulk on 108-441 l/s. Allikas on arheoloogiamälestisena muinsuskaitse all.

# data[].attributes.location_name
Lai t. 29, Rakvere, 44308 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.headline
Lai t. 29, Rakvere, 44308 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Lai t. 29, Rakvere, 44308 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Kirke vanaema kodu, kus ta veetis suure osa lapsepõlvest.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Discgolfi park, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Discgolfi park, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Discgolfi park, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kristjani hobi, discgolf

# data[].attributes.location_name
Kastani pst 8, Rakvere, 44307 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.headline
Kastani pst 8, Rakvere, 44307 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Kastani pst 8, Rakvere, 44307 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Kirke lapsepõlvekodu

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vabaduse Kooli peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Vabaduse Kooli peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Vabaduse Kooli peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kristjani, vana kool

# data[].attributes.location_name
Rakvere Reaalkool, Võidu, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Reaalkool, Võidu, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Reaalkool, Võidu, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mirelli endine kool

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Üheks kooliks, kus plaanitud 8.45 tundide algusena paika ei pea, on Rakvere reaalkool. Näiteks 9. klassidel tuleb kella kaheksaks minna nii vene kui ka saksa keele, aga ka bioloogia tundi. Loodetud hommikust pikemat und ei saa endale lubada ka 8. klassi õpilased.

Koolijuht Martti Marksoo ei soovinud olukorda kommenteerida enne homset (8. sept - toim) koolijuhtide ja linnavalitsuse kohtumist.

# data[].attributes.attachment_link.title
Segadust kui palju ⟩ Lubatud 8.45 mitmes koolis siiski ei toimi

# data[].attributes.attachment_link.description
Maikuus kirjutas Virumaa Teataja esimest korda sellest, et sügisest algavad Rakvere kolmes põhikoolis - Rakvere reaalkoolis, Vabaduse koolis ja Rakvere põhikoolis - tunnid ühtlustatult kell 8.45. Praeguseks on selge, et paberil ilus olnud plaan ei toimi ja nii mõnedki pered peavad lapse siiski kella 8-ks kooli viima.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Alani Gümnaasium

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kirke gümnaasium

# data[].attributes.location_name
Rohuaia Kohvik, Rohuaia, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rohuaia Kohvik, Rohuaia, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rohuaia Kohvik, Rohuaia, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kristjanile meeldib rohuaia kohvikus söömas käia.

# data[].attributes.location_name
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kirke endine kool

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kirkele südamelähedane koht

# data[].attributes.body
Kirke suvila asub seal, kus on ta palju aega oma suvest veetnud

# data[].attributes.location_name
Uhtna Põhikool, Uhtna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Uhtna Põhikool, Uhtna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Uhtna Põhikool, Uhtna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kool kus käis Alan põhikoolis.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mirelli trennid toimusid seal

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rakvere spordihall

Rakvere spordihall on spordihall Rakveres.

Hoone avati 20. mail 2004. Spordihall mahutab kontsertideks 3556 pealtvaatajat ja spordiüritusteks 2422 huvilist.

Spordihalli aadress on Kastani puiestee 12. Seda haldab Rakvere Spordikeskus.

Rakvere spordihalli kasutab kodusaalina Korvpalli Meistriliigas osalev BC Rakvere Tarvas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rakvere spordihall on spordihall Rakveres. Hoone avati 20. mail 2004. Spordihall mahutab kontsertideks 3556 pealtvaatajat ja spordiüritusteks 2422 huvilist. Spordihalli aadress on Kastani puiestee 12. Seda haldab Rakvere Spordikeskus. Rakvere spordihalli kasutab kodusaalina Korvpalli Meistriliigas osalev BC Rakvere Tarvas.

# data[].attributes.location_name
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.headline
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.subject
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.body
Kirkele südamelähedane koht

# data[].attributes.location_name
Aqva Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Aqva Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Aqva Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kristjani hobi, jõusaal

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Alan käib siin jõusaalis.

# data[].attributes.body
Mirelli lapsepõlve kodu

# data[].attributes.location_name
Põhjakeskus, Haljala tee, Tõrremäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Põhjakeskus, Haljala tee, Tõrremäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Põhjakeskus, Haljala tee, Tõrremäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kristjani käib riideid ostmas põhjakeskuses.

# data[].attributes.location_name
Põhjakeskus, Haljala tee, Tõrremäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Põhjakeskus, Haljala tee, Tõrremäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Põhjakeskus, Haljala tee, Tõrremäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Alan käib sealt vahepeal asju ostmas nagu toit jne.

# data[].attributes.body
Kristjan elab siin.

# data[].attributes.location_name
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kristjan käib siin suvel ujumas

# data[].attributes.body
Suvel on hea porkunis ujuda, saab ka hüppetornist alla hüppata

# data[].attributes.location_name
Vinni Spordikompleks AS, Sõpruse, Vinni, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vinni Spordikompleks AS, Sõpruse, Vinni, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vinni Spordikompleks AS, Sõpruse, Vinni, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kristjanile meeldib Vinni spordikompleksis ujumas käia

# data[].attributes.body
Kirke lapsepõlve suvekodu

# data[].attributes.body
Kirke korter

# data[].attributes.body
Mirell käib suvel peaaegu igapäev Võsul

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Võsu liivaskulptuuride võistlus toimus esimest korda aastal 2000. Idee autor olitoonane riigikogu ja Vihula vallavolikogu liige Urmas Laht, ürituse eestvedaja valla kultuuritöötaja Marje Leigri (nüüd Schneider - toim). Võistkondi osales viis või kuus, täpselt ei meenu enam kellelegi.

Valla oma üritusena jätkati seda kahel järgneval aastal, 2001 korraldas seda Rein Kübarsepp, 2002 Kaire Reimus (nüüd Rapur - toim). Pärast kolme toimumisaastat vajus ettevõtmine seitsmeks aastaks varjusurma.

# data[].attributes.attachment_link.title
Võsu liiv hakkab hästi kokku - 20 aastat liivaskulptuure

# data[].attributes.attachment_link.description
Pühapäeval läheb Võsu rannas lahti järjekordne liivaskulptuuride meisterdamise võistlus. Lahemaa ühe toredaima pereürituse seekordne teema on "Unistus". Kui sorida veidi minevikus ja korraldajate mälestustes, siis selgub, et tänavune on 20 aasta jooksul juba 13. mõõduvõtt.

# data[].attributes.location_name
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.headline
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.subject
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.body
Mirell käib seal suvel tihti vaikust nautimas

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Viru raba on raba Harjumaal Lahemaa rahvuspargis Tallinna-Narva maantee lähedal. Viru raba matkarada algab Liiapeksi-Loksa maantee lähistelt ja lõpeb Jõelähtme-Kemba tee ääres.

Viru raba pindala on 235 ha. Esindatud on rabale iseloomulik paks turbalasund, liigivaene taimestik, laukad ja älved.

Teke ja nime päritolu

Viru raba asub kohas, kus peale liustikujää sulamist ja jääpaisjärvede taandumist oli järv, mille mudasetted asuvad siiani soopõhjas. Järve kinnikasvamisel hakkaski tekkima raba, mille laienemisele panid piirid seda ümbritsevad luitevallid. Teades, et turba juurdekasv aastas on keskmiselt üks millimeeter ning turbalasundi paksus on ligikaudu kolm meetrit, saab arvutada välja Viru raba vanuse, mis on ligikaudu 3000 aastat.

Viru raba nimi on tulnud sellest, et see asub ajaloolise Harjumaa idaosas, vastu Virumaad. Kuigi piir nende kahe maakonna vahel kulges veidi ida pool, mööda Valgejõge, võib arvata, et nii raba kui ka seda põhja pool ületav vallseljak, Viru mägi, on nime saanud piiriäärse asendi järgi.

Lähiminevikus on Viru rabas toodetud freesimismenetlusel turbapuru, kuid nüüd otsitakse meetodeid freesturbaväljade taastamiseks. Selleks hakati 2011. aastal jääksoid taastama: tahetakse taastada looduslik veerežiim, eemaldada puittaimestik ja kõlvata uut turbasammalt. Taastamine kestis 2013. aasta novembrini.

Matkarada läbib mitmeid kooslusi. Palumänniku all maapinnal leidub Eestis tavalisi samblaid: palusammalt ja harilikku laanikut. Alustaimestik on suhteliselt hõre: leidub kanarbikku, pohla, mustikat, palu-härgheina ja sügiseti mitmesuguseid söögiseeni. Põõsaid ja teisi puid peale mändide ei ole.

Nõmmemetsad on heaks kasvukohaks samblikele. Seda metsa iseloomustavad lillaõielise kanarbiku, lõhnava nõmm-liivatee ja heleda põdrasambliku esinemine alustaimestikus.

Piklikel rabapeenardel kasvavad rabamännid sookailu, mustika, kanarbiku ja sinikaga. Ning puudeta peenrail kasvab pigem kukemarja, murakat, kanarbikku ja tupp-villpead. Älvestel kasvavad veel küüvits, huulhein, jõhvikas ning rabakas. Viru rabas leidub kahte sorti putuktoidulist huulheina - nii ümaralehist kui ka pikalehist.

Viru rabas elutsevad linnud, kes eelistavad vaikust, rahu (kuigi linnulennult umbes ühe kilomeetri kaugusel olevat Tallinna-Narva maanteed on väga hästi kosta) ja niiskust. Sügiseti võib Viru rabas kohata tuhkhalli sulestikuga sookurgi, kelle jaoks on laukarabad sügisrände ajal ohututeks ööbimispaikadeks. Linnule on iseloomulikeks tunnusteks mustad hoosuled ja kurgualune ning puhmjalt alla rippuv saba, vanalinnul peas paiknev punane laik. Sookured elutsevad tavaliselt Viru raba soostuvatel raiesmikel. Veel võib Viru rabas kohata ka kaljukotkaid.

Värvulistest on Viru rabas rohkearvuliselt esindatud metskiur ja metsvint. Paljud linnud kasutavad ära laugaste olemasolu, pesitsedes rabasaartel. Näiteks võib seal kohata hõbekajakaid, parte ja varte.

Viru raba on küllaltki lage raba, mis pakub vähe varjet seal pesitseda üritavatele loomadele, mistõttu kohtab loomi pigem raba servaaladel ja seljandikel, kus on rohkem võimalusi märkamatuks jääda. Loomi kohtab vähe ka turistidele ja matkalistele soodsa asendi tõttu: Viru raba asub Tallinna-Narva maanteest ühe kilomeetri kaugusel ning rappa saab hästi laudteed mööda.

Viru rabas võivad jahti pidamas käia karu ja hunt, vahel ka ilves. Tihemini on näha rebast. Kährikut võib Viru rabas kohata, kui ta tuleb marju, hiiri ja linnupesi otsima. Metssiga kohtab seljandikel poegimise ajal. Talvel võib märgata põtra, kes jätab endast lumme sügavaid puhkeasemeid.

Viru raba matkarada on 3,4 kilomeetri pikkune, kulgeb enamasti mööda laudteed ja on tähistatud valge-rohelise-valge markeeringuga puudel. Eraldi on tähistatud ka pikem rada, 5,5 kilomeetri pikkune ringikujuline õpperada, mis kulgeb mööda laudteed ja loodeserval olevat luiteharja. Samune rabalõik on tähistatud sinise markeeringuga puudel. Raja ääres on puhke- ja vaatlusplatvorme ning raja keskel on suur vaatlustorn, millelt avaneb vaade tervele rabale. Matkamise muudavad informatiivsemaks ja hõlpsamaks mitmed rajaäärsed infotahvlid ja viidad. Liiapeksi-Loksa maantee poolt vaatlustornini viiv laudtee osa renoveeriti 2013. aastal ning on nüüd läbitav ka ratastooli ja lapsevankriga. Ratastooliga on võimalik sõita vaatetorni esimesele platvormile, vaatetorni tõusmisel tuleb kasutada abilist. Lisaks kuulub Viru raba matkarada RMK 370 kilomeetri pikkuse Eestit läbiva matkaraja hulka, mis algabki Põhja-Eestist Lahemaa rahvuspargist, kulgedes läbi Kõrvemaa metsade ja Soomaa rahvuspargi soomaastiku. 2008. aasta 26. aprillil toimunud Giidi- ja kodulookonkursil "Viru Raba Rääkijad" tunnistati parimaks rabagiidiks Sirje Lillemets.

Välislingid

# data[].attributes.attachment_link.description
Viru raba on raba Harjumaal Lahemaa rahvuspargis Tallinna-Narva maantee lähedal. Viru raba matkarada algab Liiapeksi-Loksa maantee lähistelt ja lõpeb Jõelähtme-Kemba tee ääres. Viru raba pindala on 235 ha. Esindatud on rabale iseloomulik paks turbalasund, liigivaene taimestik, laukad ja älved. Viru raba asub kohas, kus peale liustikujää sulamist ja jääpaisjärvede taandumist oli järv, mille mudasetted asuvad siiani soopõhjas.

# data[].attributes.body
Mirell käib tihti seal suvel päikeseloojangut vaatamas

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Karepa on hajaasustusega rannaküla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Soome lahe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Karepa nimi esineb kirjalikes allikates esimest korda 1541. aastal metsa nimena ( Wald von Karrepso). Rannapiirkonnas paiknev asustus jäi Selja mõisa maadele. Olulised tegevusalad olid kalapüük, põllumajandus ja sõbrakaubandus. 20. sajandi algul kujunes Karepa suvituspiirkonnaks. Tänapäeval on Karepa küla Karepa kandi keskus.

Külas asub Karepa sadam. Külas tegutsevad Karepa raamatukogu ja Karepa rahvamaja. Aastatel 1919-1962 oli külas Karepa algkool. Lähipiirkonna elanike koondab MTÜ Karepa Selts.

Karepa küla kaart

Karepa piirneb idas Toolse, lõunas Tidriku ja läänes Rutja külaga. Rutja ja Karepa küla vaheline piir kulgeb suuremas osas (paari erandiga) mööda Selja jõe telge.

Enne 2017. aasta haldusreformi oli Karepa Vihula valla idaosa kohalikuks keskuseks. Pärast Vihula ja Haljala valla ühinemist 2017. aastal nihkus vallakeskus Karepale lähemale, Karepa paikneb Haljala valla kirdeosas.

Karepa on hajaasustusega rannaküla. Asustus paikneb valdavalt rannapiirkonnas, Selja jõe ääres ja Võle-Vainupea-Kunda maantee ääres.

Karepa koos Andi, Eisma, Kiva, Rutja, Tidriku, Toolse ja Vainupeaga moodustavad Karepa kandi, mille rahvaarv 1. jaanuari 2014 seisuga oli 179.

Terendus Karepal

Selja jõe suue

Karepa rannamännik

Soome lahe rannikumadalikul on pinnavormideks peamiselt liivikud ja madalad luited. Rannajoonest umbes 700 meetri kuni 1 kilomeetri kaugusel, Võle-Vainupea-Kunda maanteest lõunas kulgeb kuni 20-meetrise suhtelise kõrgusega rannikunõlv Karepa-Rutja rannamoodustistega. Nõlva pealne on tasane platoo.

Rand on valdavalt liivane, kuid rannikumeres on palju väiksemaid rahne. Rannajoon on suuremas osas sirge, ent seda liigendavad Karepa küla piires kolm väiksemat neeme: Laikneeme, Türineeme ja Karepa neem.

Selja jõe org koos sealsete looduskooslustega on võetud kaitse alla ning moodustatud Selja jõe maastikukaitseala. Selja jõe oru nõlvadel esineb savimoreeni paljandeid. Karepa küla läbib ka Karepa oja.

Karepa küla riigimetsad kuuluvad RMK Lääne-Virumaa metskonna Kunda metsandikku. Klindiesise rannikumadaliku liivikutel ja kamardunud luidetel kasvab valdavalt männik, nõlvapealsel platool peamiselt sega- ja lehtmetsad.

Rannikualal Türineeme poolsaare piirkonnas on looduskaitsealuste III kaitsekategooria taimede aas-karukella, rand-seaherne ja pruunika pesajuure kasvukohad.

Karepat on esmamainitud 1541. aastal metsa nimena ( Wald von Karrepso).

Karepa küla on kujunenud endistele Selja mõisa maadele. Pärast valdade moodustamist 19. sajandil kuulus Karepa küla Virumaa Haljala kihelkonna Selja valda (1866-1893). Hiljem on küla administratiivne kuuluvus korduvalt muutunud seoses haldusüksuste reorganiseerimise ja piiride muutumistega. Aastatel 1894-1917 oli Karepa küla Maria valla, 1917-1938 Varangu valla, 1939-1950 Kunda valla, 1950-1960 Rakvere rajooni Vihula külanõukogu, 1960-1972 Kunda külanõukogu, 1972-1991 Vihula külanõukogu koosseisus. Aastatel 1991-2017 oli Karepa Lääne-Virumaa Vihula valla koosseisus.

20. sajandi alguses on Karepa külas olnud järgmised talud: Allika, Kaarepi, Kalamehe, Kiviku, Kubukalda, Laitmäe, Madipõllu, Möldri, Mölloja, Nõmme, Oja, Oja metsavahi, Orumäe, Oruveski, Rätsepa, Tammepõllu, Uuejõe, Uuepoe.

19. sajandi lõpuaastatel ja 20. sajandi alguses hakkas Karepa kujunema suvituspiirkonnaks. Sel perioodil ehitas Girard de Soucantoni aadlisuguvõsa Karepale neli historitsistlikus stiilis suvilat:

Villa Taormina - ehitatud 1896 (teistel andmetel 1898-1899).

Villa Taormina

Suvila lasi ehitada Kunda tsemendivabriku rajaja, Prantsuse päritolu Kunda ja Selja mõisa omaniku John Karl Girard de Soucantoni lesk Meta Rosenfeldt pärast abikaasa surma. Suvila on nimetatud Itaalia väikelinna Taormina järgi, kus abielupaar oli veetnud mesinädalaid.

Villa Taorminat kui historitsistlikus stiilis, liigendatud põhiplaani ja mitme verandaga hästi säilinud suvemõisa peetakse 20. sajandi alguse puitarhitektuuri silmapaistvaks näiteks.

Villa Dombrovka, Karepal

Villa Dombrovka lasi tõenäoliselt rajada John Karl Girard de Soucantoni tütar Josephine Henriette Eleonore, kes oli abielus arst Xaver Dombrowskyga. Kahe maailmasõja vahepealsel perioodil kuulus villa Tallinna ärimehele Jaan Zimmermannile ja seda nimetati Villa Metsarahuks. Hoones on suvitanud laulja Milvi Laid ning Karl Robert Pusta. 1948. aastast 1990. aastateni oli Villa Dombrovka pioneerilaagri, hiljem lastelaagri kasutuses. Praegu seisab hoone tühjalt ja kasutuseta.

Roosa villa - ehitatud samuti 20. sajandi alguses, praegu Kullo noortelaagri kasutuses.

Samas piirkonnas asus ka neljas suvila, mis nõukogude perioodil lammutati.

Karepa kool ja rahvamaja

Aastatel 1919-1962 tegutses Karepa algkool. Kool asutati 1919. aastal esialgu Rutjal. Karepale koliti 1920. aastal. Kool oli algselt kolmeklassiline, 1930. aastatel muudeti kuueklassiliseks, kuid Karepal asusid vaid I, III ja V klass. II, IV ja VI klass asusid Seljal. Karepa koolis on õppinud ajakirjanik Ott Kool ja kultuuritegelane Arno Kasemaa.

Nõukogude periood

1948. aastast tegutses endise Girard de Soucantoni aadlisuguvõsa suvemõisa hoonetes Karepa pioneerilaager.

Nõukogude perioodil oli Karepa piiritsoonis, kus liikumine oli piiratud ning rannas patrullisid piirivalvurid. Karepal asus Nõukogude Armee piirivalveväeosa nr 2294 Karepa valvepost. Türineeme poolsaarele rajati piirivalve metallist valvetorn.

19. mail 1984 põgenesid kummipaadiga Karepa rannast Aleksander Lepajõe, André Hildebrandt, Harry Gelstein ja Raivo Roosna.

Vihula valla avalikeks teedeks on Karepa külas:

Ääremaalise piirkonnana on Karepa ühistranspordi ühendused suhteliselt halvad. Tööpäevadel (esmaspäevast reedeni) on bussiühendus Kundaga ja kolm korda nädalas (kolmapäeval, reedel ja pühapäeval) bussiühendus Rakverega. Esmaspäevast-reedeni ka Tallinna ja Võsuga.

Karepa sadam asub Türineeme poolsaare idakaldal. Sadam on olnud kasutusel kalasadamana. Sadama rajatised on ehitatud kolhooside algaastatel ja praeguseks lagunenud. Sadama juures on madal kividest muul. Sadama ala kuulub eraomanikele. Käesoleval ajal ei ole Karepa sadam kantud sadamaregistrisse sadama ega lautrina.

2013. aastal kehtestas Vihula vallavolikogu Karepa sadama detailplaneeringu, mille järgi on kavandatud sadama väljaehitamine harrastuskalurite väikesadamaks S3. Planeeringu järgi rajatakse seisukai 16 paadile ja teeninduskai kolmele silduvale paadile. Sadamas valmis 2019 aasta uus põhjapoolne muul.

Karepal on avalik supluskoht, mille valdajaks on Tallinna Huvikeskuse Kullo noortelaager.

Raamatukogu asub Karepa rahvamajas. Raamatukogus on avalik internetipunkt ja WiFi kasutamise võimalus, regulaarselt korraldatakse näitusi.

Pikemalt artiklis Kalame talumuuseum

Kalame talu elumaja

Karepal asub Kalame talumuuseum, mis on Sihtasutuse Virumaa Muuseumid filiaal. Muuseum tutvustab Selja mõisa kalamehe elupaika. Talu hooned - tüüpiline põhjaranniku rehielamu, ait ja silmuköök - on ehitismälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Hooned ehitas 19. sajandi esimeses pooles Richard Sagritsa kalamehest isa. Suvekuudel eksponeeritakse talumuuseumis tuntud meremaalija Richard Sagritsa töid. Silmuköögis eksponeeritakse omaaegseid kalapüügivahendeid. Muuseumis korraldatakse näitusi ja etendusi. Muuseumi hoonete ümber on rajatud skulptuuripark, kus on Tiiu Kirsipuu, Hannes Starkopfi, René Reinumäe, Terje Ojaveri, Maigi Magnuse, Paul Männi ja Simson von Seakyli töid.

1990. aastatest tegutseb endise Girard de Soucantoni aadlisuguvõsa suvemõisa maa-alal Tallinna Huvikeskuse Kullo Karepa noortelaager. Villa Taorminas asub noortelaagri köök, söögisaal ja seminariruumid. Majutust pakutakse Roosas Villas ja hilisemal perioodil ehitatud kämpingumajades. Laagris on kokku 160 majutuskohta. Noortelaager tegutseb suvekuudel mai algusest augusti lõpuni. Ka muul ajal toimub laagris erinevaid huvitegevusüritusi, laulu-, kunsti- ja spordilaagreid. 2011. aasta oktoobris toimus Karepal, võistluskeskusega Kullo noortelaagris, ligi 900 osavõtjaga rogain.

Karepal puuduvad haridus- ja tervishoiuasutused. Karepa külas elavate 1.-9. klassi laste elukohajärgseks põhikooliks on Kunda Ühisgümnaasium. Karepa-Toolse piirkonna elanikke teenindavad Kunda perearstid.

Külaliikumine

2003. aastal moodustati MTÜ Karepa Selts endise Karepa raamatukogu sõprade seltsi õigusjärglasena. Samal aastal taastas Karepa Selts Karepa rahvamaja ning on sellest ajast rahvamaja omanik ja haldaja.

Karepa Selts hõlmab üheksa küla - Toolse, Tidriku, Karepa, Rutja, Eisma, Andi, Kiva, Vainupea ja Pajuveski - ehk nn Karepa kandi elanikke. Seltsil on umbes 40 liiget. Seltsi esimees on Jüri Sikkut.

Karepa Selts korraldab igal aastal Karepa kodukandipäevi.

Külas tegutsevad veel MTÜ Karepa Kalurite Selts ja MTÜ Karepa Kalasadam.

Madipõllu talus sündis 1898 Villem Alttoa, hilisem kirjandusteaduse doktor, Tartu Riikliku Ülikooli väliskirjanduse professor ning Lääne-Euroopa kirjanduse ja klassikalise filoloogia kateedri juhataja. Ka Tartus töötamise ajal veetis ta suved Karepal. Ta on kirjutanud artikli vanade randlaste soome keele mõjuga "selja keelest" ehk Karepa rannamurdest ning käsikirjalised mälestused Rutja, Karepa ja Toolse minevikust.

Nikolai Triigi maal "Karepa rand" 1930ndatest

Kaarel Liimandi "Rannamaastik" (Karepa maastik), 1936

Kalame talus sündis 1910 Richard Sagrits, kes kujutas kodukoha ümbruse maastikku paljudel maastiku- ja meremaalidel. Pärast Sagritsa abikaasa surma pärandati Kalame talu Rakvere Muuseumile (nüüd Virumaa Muuseumid) ja seal tegutseb nüüd Kalame talumuuseum.

Karepal oli kunstnik Valli Lember-Bogatkina suvekodu. Lember-Bogatkina suvila - Villa Valli - asub Selja jõe kaldapealsel. Suvila on ehitatud 1960. aastatel arhitekt Allan Murdmaa projekti järgi ning esindab 20. sajandi modernismi.

Karepal sündis 1915 õpetaja ja kultuuritegelane Arno Kasemaa, kes õppis Karepa algkoolis. 1938 asutas ta Karepa noorte meeste ansambli ja oli selle dirigent. Hiljem ( 1947- 1962) töötas ta Karepa rahvamaja juhatajana ja juhatas Karepa sega- ja naiskoori.

Karepal oli suvila graafikul ja maalikunstnikul Eduard Einmannil ning kirjanik Villem Grossil.

Karepa kunstis, kirjanduses, heliloomingus

Karepa loodust ja olustikku on taiestel kujutanud mitmed kunstnikud:

Arno Kasemaa on kirjutanud romaani "Rannamännid" (1986), mis kujutab Käsmu ja Karepa rannarahva elu 1930. aastatel. Romaani peategelasteks on salapiiritusevedajatest rannapoisid.

Villem Alttoa. Mälestusi Rutja, Karepa ja Toolse minevikust. Käsikiri. SA Virumaa Muuseumid

Välislingid

# data[].attributes.attachment_link.description
Karepa on hajaasustusega rannaküla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Soome lahe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Karepa nimi esineb kirjalikes allikates esimest korda 1541. aastal metsa nimena ( Wald von Karrepso). Rannapiirkonnas paiknev asustus jäi Selja mõisa maadele. Olulised tegevusalad olid kalapüük, põllumajandus ja sõbrakaubandus.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mirelli gümnaasium

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mirellile südamelähedane koht

# data[].attributes.body
Mirelli isa elukoht

# data[].attributes.body
Alani vanaema kodu. Käib seal tihti.

# data[].attributes.body
Alani suve peamine koht, kus sõpradega aega veeta.

# data[].attributes.location_name
Fr. R. Kreutzwaldi 2a, Rakvere, 44314 Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Fr. R. Kreutzwaldi 2a, Rakvere, 44314 Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Fr. R. Kreutzwaldi 2a, Rakvere, 44314 Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Alani üks lemmikuid kohti Rakveres. Käib seal palju filme vaatamas.

# data[].attributes.body
Alani üks lemmikuid järvi. Käib seal tihti suvel perega aega veetmas.

# data[].attributes.body
Koht, kus Alan käib tihti, sest ta tuttavad elavad seal.

# data[].attributes.location_name
Ed. Vilde 14-16, Rakvere, 44310 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.headline
Ed. Vilde 14-16, Rakvere, 44310 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.subject
Ed. Vilde 14-16, Rakvere, 44310 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Alan elab seal.

# data[].attributes.location_name
Kadaka Amps, Lai, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kadaka Amps, Lai, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kadaka Amps, Lai, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Alani üks lemmikuid kohti, kus kiirelt süüa võtta.

# data[].attributes.body
Vao tornlinnus, mis asub Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Vao külas, on 14. sajandi teisel poolel ehitatud paekivist kindlus. See oli kunagise Vao mõisa kindlustatud peahoone ja pakub tänapäeval külastajatele põnevat rännakut Eesti keskaega.

https://www.puhkaeestis.ee/et/vao-tornlinnus

# data[].attributes.location_name
Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalne Naisklooster, Kuremäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalne Naisklooster, Kuremäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalne Naisklooster, Kuremäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kuremäe klooster on ehitatud 1891. aastal ja on ainus Eestis tegutsev vene-õigeusu nunnaklooster.

Selle külastamine on tasuta kõigile huvilistele.

Kellel on soovi saab tellida ekskursiooni mille käigus räägitakse hoone ajaloost ning näidatakse ka ruume kuhu omapead ringivaadates ligi ei pääse

https://www.puhkaeestis.ee/et/puhtitsa-jumalaema-uinumise-nunnaklooster-kuremae-klooster

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pühtitsa Jumalaema Uinumise Nunnaklooster (Kuremäe klooster)

KULLAMAJA, Kuremäe küla, Alutaguse vald, Ida-Viru maakond

Kuremäe keskuses olev Kuremäe klooster on 1891. a. rajatud Eestis ainuke tegutsev vene-õigeusu nunnaklooster.

Iidsetel aegadel asus siin eestlaste hiiepaik ja mäe all ohvriallikas. Allikas on täna tuntud „püha allikana" oma tervendava vee poolest. Karastavas vees saad ka kümmelda.

Kloostri väravad on avatud külastajatele tasuta ja sa saad ringi jalutades näha nende elu-olu.

Kellele aga kloostrielu ja ajalugu sügavamat huvi pakub, on võimalik tellida nunnadelt tasuline ekskursioon, mille jooksul näeb kloostrikompleksi ja seal olevaid erinevaid kirikuid, kuhu omal käel ringi vaadates sisse ei saa.

Omadused

Üldine varustus

Ligipääs ratastooliga

Objekti valgustus

Parkimine tasuta

Ligipääsujuhend

Jõhvi poolt tulles jõuab kloostrisse sõites mööda Jõhvi-Vasknarva (32) teed. Kuremäe ristis juhatab viit Kuremäe klooster ja juhinduda sellest. Tartu poolt tulles mööda Valga-Tartu-Jõhvi maanteelt Jõuga ristist keerata paremale. Ühistranspordiga saab Kuremäele Jõhvist bussidega nr. 116 või 546, mis väljuvad Jõhvi bussijaamast.

Ligipääs

Viidastatud või tähistatud

Juurdepääsutee kõvakattega

Ekskursioonibussiga

Ühistranspordiga

Sõiduautoga

Vaata kaardil

Tutvu ka teiste pakkumistega

# data[].attributes.attachment_link.title
Pühtitsa Jumalaema Uinumise Nunnaklooster | Puhka Eestis

# data[].attributes.attachment_link.description
Pühtitsa Jumalaema Uinumise Nunnaklooster (Kuremäe klooster) KULLAMAJA, Kuremäe küla, Alutaguse vald, Ida-Viru maakond Kuremäe keskuses olev Kuremäe klooster on 1891. a. rajatud Eestis ainuke tegutsev vene-õigeusu nunnaklooster. Iidsetel aegadel asus siin eestlaste hiiepaik ja mäe all ohvriallikas. Allikas on täna tuntud „püha allikana" oma tervendava vee poolest. Karastavas vees saad ka kümmelda.

# data[].attributes.body
Avinurme mõis, mis asus Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Avinurme alevikus, oli kunagi uhke ja majesteetlik mõisakompleks. Tänaseks on aga enamik hooneid hävinud, jättes maha vaid mälestuse möödunud aegadest.

https://www.ajavakk.ee/category/avinurme-mois/

# data[].attributes.body
700 aastane Narva linnus on ajaloo jooksul kuulunud taanlastele, sakslastele, rootslastele, venelastele ja lõpuks ka eestlastele. Linnus omandas tänaseni säilinud ilme Liivi ordu valitsemise ajal 14.-16. sajandil. Linnus taastati põhiosas 1970.-80. aastatel ning seal avati muuseum, kus on üheaegselt eksponeeritud Narva linna ajalugu tutvustav püsinäitus ja mitmeid ajutisi näituseid.

https://narvamuuseum.ee/est/muuseum/narva-linnus1/

# data[].attributes.location_name
Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Esimene kirjalik viide Vihula mõisa kohta on 1501. aastast kui Vihula mõis kuulus Taanist pärit parun Hans von Lodele. Põhjasõja päevil mõis põletati. Vihula mõis ehitati üles sellisena nagu ta praegu on von Schubertite ajal kahe maailmasõja vahel. Barokkstiilis mõisasüda rajati juba 18. sajandi esimesel poolel ning 19. sajandil rajati hulk stiilseid kõrvalhooneid, mis moodustavad paisjärve kaldal kauni kompleksi. 2008. aastal algas kogu mõisakompleksi põhjalik renoveerimine ning 2012. aastaks  restaureeriti kogu mõis. Hetkel on Vihula mõis väga kõrgelt hinnatud spa ning on nimetatud parimaks ajalooliseks hotelliks 2020. aastal Euroopas.

https://www.vihulamanor.com/et/meist/ajalugu/

https://et.wikipedia.org/wiki/Vihula_m%C3%B5is

# data[].attributes.location_name
Avanduse mõis, alevik, Allee tee, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Avanduse mõis, alevik, Allee tee, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Avanduse mõis, alevik, Allee tee, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Avanduse mõis, mis asub Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Avanduse külas, on 15. sajandist pärinev mõisakompleks, mis pakub külastajatele põnevat rännakut Eesti ajalukku ja arhitektuuri.

https://et.wikipedia.org/wiki/Avanduse_m%C3%B5is

# data[].attributes.location_name
Mustvee luteri kirik, Mustvee, Jõgeva maakond

# data[].attributes.headline
Mustvee luteri kirik, Mustvee, Jõgeva maakond

# data[].attributes.subject
Mustvee luteri kirik, Mustvee, Jõgeva maakond

# data[].attributes.body
Mustvee kirik on uusgooti stiilis luteri kirik Mustvees, mis ehitati 1877. aastal. See on linna olulisim vaimne ja arhitektuuriline sümbol ning pakub külastajatele hingematvat vaadet Peipsi järvele.

https://et.wikipedia.org/wiki/Mustvee_kirik

# data[].attributes.location_name
Mõdriku mõis, Mõdriku, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Mõdriku mõis, Mõdriku, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Mõdriku mõis, Mõdriku, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mõdriku mõis oli minevikus rüütlimõis. Esmamainitud on see 1470. aastal, mil see kuulus Brackelite suguvõsale. Praegu asub selles hoones Tallinna Tehnikakõrgkooli teenusmajanduse istituut.

https://et.wikipedia.org/wiki/Mõdriku_mõis

# data[].attributes.attachment_link.description
Mõdriku mõis (harvemini Mödriku mõis; saksa keeles Mödders) oli Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas asunud rüütlimõis. Tänapäeval jäävad Mõdriku mõisa maad Lääne-Viru maakonda Vinni valda.[1]

# data[].attributes.location_name
Simuna kirik, Allika, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Simuna kirik, Allika, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Simuna kirik, Allika, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Simuna kirik on 13. sajandist pärinev kivikirik Lääne-Virumaal Simuna alevikus. See on üks vanimaid ja imposantsemaid kirikuid Virumaal ning pakub külastajatele põnevat rännakut Eesti keskaega.

https://et.wikipedia.org/wiki/Simuna_kirik

# data[].attributes.location_name
Lasila mõis, Lasila, Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.headline
Lasila mõis, Lasila, Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Lasila mõis, Lasila, Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Lasila mõis on enam tuntud 19. saj alguse mõisnike von Baeride poolest. Siin veetis osa lapsepõlvest ka maailmakuulus bioloog Karl Ernst von Baer. Hiljem kuulus mõis von Ungern-Sternbergidele ja von Rentelnidele. 1862.a valminud kahekorruseline historitsistlik peahoone on mitmete tornide ja tornikestega tellisehitis. Täna tegutseb mõisas Lasila Põhikool. Igapäevaselt on hoone vaadeldav väljast.

https://www.puhkaeestis.ee/et/lasila-mois

# data[].attributes.body
Palmse mõisa on esimest korda mainitud juba keskajal, mil Taani kuningas Valdemar II kinkis oma maa-alad tsistertslaste Tallinna Püha Mihkli nunnakloostrile. 1703. aastal rüüstasid mõisa Vene väed, kuid mõisahoone taastati üsna varsti. 1919. aastal mõis võõrandati maareformiga. Palmse on üks kõige põhjalikumalt restaureeritud mõisaansambleid Eestis. Uuesti üles ehitamine algas 1972. aastal, kui kogu Palmse mõis läks Lahemaa rahvuspargi valdustesse. Härrastemaja taga avaneb tänapäeval 1753. aasta jooniste põhjal rajatud regulaarpark. Palmimajas on nüüd end lisaks taimedele sisse seadnud eksootilised linnud ja kalad ja vanas linnaserehis on valminud nüüdseks koolituskeskus. Härrastemajas on tänapäeval iidne jahisaal ja rikkalik veinikelder, kus saab nautida erinevate piirkondade parimaid veine.

https://et.wikipedia.org/wiki/Palmse_m%C3%B5is

https://www.puhkaeestis.ee/et/palmse-mois

# data[].attributes.body
Ulvi mõis oli kunagi rüütlimõis mis asub Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal. Esmamainitud on mõis 1489.aastal. Mõisa peahoone on ehitatud kahes järgus. Juurdeehitust kroonib kõrge lahtise rõduga torn, mis on neorenessanss-stiilile kohaselt kujundatud kaaravadega, nii nagu juurdeehituse aknadki. Kunagi asus seal Rägavere vallavalitsus. Hetkel on seal raamatukogu, noortetuba ja lasteaed.

https://www.puhkaeestis.ee/et/ulvi-mois-ja-moisapark

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mõisa tee-5, Ulvi küla, Vinni vald, Lääne-Viru maakond

Ulvi mõis oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal. Mõisa mainiti esimest korda 1489. 1551 sai mõisa omanikuks Heinrich Wulff. Wulffide perekonna järgi sai mõis ka nime.

Mõisa peahoone on ehitatud kahes järgus. Juurdeehitust kroonib kõrge lahtise rõduga torn, mis on neorenessanss-stiilile kohaselt kujundatud kaaravadega, nii nagu juurdeehituse aknadki.

Mõisa peahoones asus Rägavere vallavalitsus. Peale Rägavere valla liitumist Vinni vallaga asuvad Ulvi mõisahoones klubi, raamatukogu, noortetuba ja lasteaed.

Mõisaparki kaunistab suur paistiik purskkaevu ja puhkealaga.

Omadused

Üldine varustus

Ligipääs ratastooliga

Sobib lastele

Objekti valgustus

Parkimine tasuta

WC

Puhkeala/piknikuplats

Ligipääsujuhend

Ligipääs

Viidastatud või tähistatud

Juurdepääsutee kõvakattega

Ekskursioonibussiga

Ühistranspordiga

Sõiduautoga

Vaata kaardil

# data[].attributes.attachment_link.description
Ulvi mõis oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal. Mõisa mainiti esimest korda 1489. 1551 sai mõisa omanikuks Heinrich Wulff. Wulffide perekonna järgi sai...

# data[].attributes.body
Põlula on küla Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 asus küla Rägavere vallas. Põlulas ausus mõis, kus vahepeal tegutses kool. 18. sajandi kaartide järgi on Põlula küla lähedal olnud väike järveke ja kaks vesiveskit.

https://et.wikipedia.org/wiki/Põlula

# data[].attributes.location_name
Vaeküla Kool, Mõisavahe tee, Vaeküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vaeküla Kool, Mõisavahe tee, Vaeküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vaeküla Kool, Mõisavahe tee, Vaeküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vaeküla mõisa kool asutati 1806. a Jakob Georg von Bergi ajal.
Vaeküla algkool on tegutsenud Vaeküla piirkonnas kuni 1999. aastani.
Põllutöökoolid olid aastatel 1930-1959.
Vaeküla Internaatkool 1959-1977.
Vaeküla Eriinternaatkool loodi 1977. a õpiraskustega laste õpetamiseks.
Alates 1993. aastast kandis kool Vaeküla kooli nime.

http://heesti.blogspot.com/2017/05/vaekula-kool-ja-vana-mois.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Asub Lääne-Virumaal Rakvere külje all.
Vaeküla mõisa kool asutati 1806. a Jakob Georg von Bergi ajal.
Vaeküla algkool on tegutsenud vahelduva eduga Vaeküla piirkonnas kuni 1999. aastani.
Põllutöökoolid olid aastatel 1930-1959.
Vaeküla Internaatkool 1959-1977.
Vaeküla Eriinternaatkool loodi 1977. a õpiraskustega laste õpetamiseks.
Alates 1993. aastast kandis kool Vaeküla kooli nime.

Fotod saatis Silver Põder
Saada ka Sina oma fotod/videod Hüljatud Eesti Facebooki postkasti või e-mailile hyljatudeesti@gmail.com
NB : Vajadusel anonüümsus nii isikule kui asukohale!
Avalda toetust Meeldib : Hüljatud Eesti Facebookis
Follow : hyljatudeesti Instagramis
Subscribe : Hüljatud Eesti Youtubes
www.heesti.blogspot.com - Hüljatud Eesti Fotoblogi

# data[].attributes.body
Viru-Kabala raudteejaam asub Lääne-Virumaal Vinni vallas. Läbi Kabala läheb laiarööpeline Tallinn-Narva raudtee. Kabala jaamahoone valmis koos raudteega aastal 1870 ja on säilinud autentsena tänaseni.

https://et.wikipedia.org/wiki/Kabala_raudteejaam

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kabala raudteejaam on raudteejaam Lääne-Virumaal Vinni vallas Viru-Kabalas.

Läbi Kabala kulgeb laiarööpmeline Tallinna-Narva raudtee.

Raudteejaam asub Tallinnast 121,9 km, Tapast 44,3 km ja Narvast 87,7 km kaugusel.

Jaamas peatuvad Elroni idasuunalised reisirongid liinil Tallinn-Narva. Mõlemal suunal peatub Kabalas päevas kaks reisirongi. Jaamas asub üks lühike perroon, mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult läbi C-ala.

Kabala raudteejaam 20. sajandi alguses

Jaama elamu

Kabala jaamahoone valmis koos raudteega 1870. aastal ja on silmapaistvalt autentsena (märksa paremini kui näiteks Aegviidu) säilinud tänaseni. Kahekorruseline kroonuhistoritsistlik puithoone ehitati III-IV klassi jaama tüüpprojekti järgi sarnaselt Tapa, Paldiski, Keila, Püssi, Raasiku jmt jaamahoonetega. Jaamahooneid iseloomustab madal viilkatus ja asümmeetriline pikifassaad, mille kõrgem viiluga keskosa jagab maja ühe- ja kahekorruseliseks tiivaks.

1990. aastatest alates seisab jaamahoone kasutuseta ja on halvas seisukorras. Kuigi hoone on autentselt säilinud ja sel on selgelt põhjust väärtustamiseks, on selle kasutusperspektiiv ja elujõulisus küsitavad.

2019. aastal avaldatud nimekirja kohaselt kuulub Kabala jaamahoone ehitiste hulka, millest Eesti Raudtee soovib vabaneda.

Eelnev peatus

Raudteepeatus idasuunalistel reisirongiliinidel

Järgnev peatus

Rakvere

Kabala

Sonda

# data[].attributes.attachment_link.description
Kabala raudteejaam on raudteejaam Lääne-Virumaal Vinni vallas Viru-Kabalas. Läbi Kabala kulgeb laiarööpmeline Tallinna-Narva raudtee. Raudteejaam asub Tallinnast 121,9 km, Tapast 44,3 km ja Narvast 87,7 km kaugusel. Jaamas peatuvad Elroni idasuunalised reisirongid liinil Tallinn-Narva. Mõlemal suunal peatub Kabalas päevas kaks reisirongi. Jaamas asub üks lühike perroon, mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult läbi C-ala.

# data[].attributes.body
Ida-Virumaal asuvat Maidla mõisa on mainitud esmakordselt 1465.aastal. Praegune mõisahoone vamis, aga 1767.aastal. Alates 1925.aastast kuni praeguseni asub seal kool.

https://www.puhkaeestis.ee/et/maidla-mois-ida-virumaal

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Savala küla, Lüganuse vald, Ida-Viru maakond

Ida-Virumaal asuvat Maidla mõisa on esmakordselt mainitud 1465.a. Praegune mõisabarokki esindav mõisamaja valmis 1767. aastal Georg Ludwig von Wrangell soovil.
Alates 1925. aastast kuni tänaseni asub Maidla mõisas kool ning täielikult renoveeritud kompleks on üks Eesti suursugusemaid barokk-ansambleid, mis nii hästi säilinud. Mõisakompleks saab külastada suvekuudel Unustatud mõisate külastuspäevadel või tellides ette giidiga ekskursiooni.

Huvitav teada: mõisa ehitamiseks hangiti kogu vajaminev ehitusmaterjal lähikonnast, lubi saadi Samma mõisast, katusekivid Purtse ja Kalvi mõisast.

Omadused

Üldine varustus

WIFI

Infopunkt

Objekti valgustus

Parkimine tasuta

WC

Ligipääsujuhend

Ligipääs

Viidastatud või tähistatud

Juurdepääsutee kõvakattega

Ekskursioonibussiga

Ühistranspordiga

Sõiduautoga

Vaata kaardil

Hinnangud

Натали В

Красивая начальная школа.

Будите в этом районе, можно заехать и прогуляться по ухоженному мыйзному парку. В настоящее время в поместье расположена Майдлаская основная школа, поэтому если и можно посетить само здание то...

# data[].attributes.attachment_link.description
Ida-Virumaal asuvat Maidla mõisa on esmakordselt mainitud 1465.a. Praegune mõisabarokki esindav mõisamaja valmis 1767. aastal Georg Ludwig von Wrangell soovil. Alates...

# data[].attributes.body
Kohtla kaevandus asub Ida-Virumaal, Kohtla-Järve piirkonnas, mis on Eestis tuntud kaevanduspiirkonnana. Kaevandamine sai selles piirkonnas alguse 1916. aastal ja Kohtlas veel mõned aastat hiljem.

https://kaevandusmuuseum.ee/meist/kohtla-kaevanduse-lugu/

# data[].attributes.body
Sagadi mõisakompleks asub Lahemaa Rahvuspargis. Mõisa ajalugu ulatub rohkem kui 500 aastat tagasi. Mõisa on esimest korda mainitud 1469. aastal, kui see kuulus Risbiteride perekonnale.

1929. aastal alustas tööd Sagadi mõisa härrastemajas algkool, mis oli seal 1974. aastani. Viimane omanik Ernst von Fock lahkus 1939. aastal Saksamaale.

Mõisakompleksi hakati 1977. aastal ulatuslikult restaureerima, tööd lõpetati paar aastat hiljem, 1980. aastate lõpus. 1999. aastast tegutseb peahoones Sagadi looduskool. Praegu kuulub mõisakeskus Riigimetsa Majandamise Keskusele.

Sagadi mõisakompleksi keskmes püüab pilku mõisa härrastemaja, mis on sisustatud peaaegu täielikult 19. sajandi mõisastiilis mööbliga.

Kompleksi muudab haruldaseks tema terviklikkus. Mitmete kõrvalhoonete arv, korrastatud teede, alleede, pargi ja tiikidega. Sagadi metsakeskuses toimivad koos metsamuuseum ja mõis, mõisas asub veel muuseum, looduskool, hotell ja restoran. Praeguseks on Sagadist kujunenud tuntud loodusharidus-, kultuuri- ja turismikeskus.

https://et.wikipedia.org/wiki/Sagadi_m%C3%B5is

https://www.puhkaeestis.ee/et/sagadi-mois

# data[].attributes.location_name
Kunda Tsemendimuuseum, Jaama, Kunda, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kunda Tsemendimuuseum, Jaama, Kunda, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kunda Tsemendimuuseum, Jaama, Kunda, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kunda tsemendimuuseum on Lääne-Virumaal Kundas 1967. aastal rajatud muuseum. Muuseum asub endise Kunda tsemendivabriku kontorihoones, mis on ehitatud 1898. aastal. See on kantud ka Eesti kultuurimälestiste registrisse.

Muuseumi väljapanek tutvustab tsemenditööstuse ajalugu Kundas. Muuseumi lähedal on säilinud 19. sajandi šahtahi. Püsiekspositsioonis on tsemendivabrikus kasutatud mehhanisme ja tööriistu, ajaloolisi fotosid ja dokumente. Muuseum asub tsemendivabriku endises kontorihoones, Kunda ainsas kellatorniga majas ja kuulub SA Virumaa Muuseumid koosseisu. Huvitav on see, et muuseum kogub kuulsate inimeste käejälgi, mida jäädvustatakse tsementi.

Muuseum on selles hoones olnud 1967. aastast. 2004. aastal läks see üle sihtasutusele Virumaa Muuseumid ja muuseumi nimeks sai Kunda tsemendimuuseum, algselt oli selle nimi lihtsalt Kunda muuseum. 2010. aastal läks muuseum tagasi Kunda linnale.

https://et.wikipedia.org/wiki/Kunda_tsemendimuuseum

https://www.puhkuseestis.ee/vaatamisvaarsused?sightseeing_id=446

# data[].attributes.body
Esimesed andmed Lahemaal asuva Käsmu küla kohta pärinevad aastast 1453. Käsmu on tuntud "kaptenite küla" nime all. 1884–1931. aastatel töötas siin merekool ja peaaegu igas peres oli kas kapten või tüürimees. Käsmu poolsaarel on huvipakkuv kivikülv ja suured rändrahnud, mida on näha nii metsast kui ka rannast ja merest. Need on sinna tekkinud Soome ja Rootsi poolt tulnud viimase jääaja mandriliustikuga. Käsmu kivikülv paikneb umbes 400 ha suurusel alal ja on Baltimaade suurim. Seetõttu ongi Käsmule omased suured rändrahnud, kivikülvid ja ka valged kaptenite majad. Parema ülevaate Käasmu ajaloost annab Käsmu Meremuuseum.
Tänaseks on Käsmu populaarne suvituspaik, kus saab hinge kosutada rannas jalutades, matkata, kontserte nautida või vaatamisväärsustega tutvuda. Suvel saab minna ka läbi vee lähedal asuvale Saartneemele, mis on rahva seas tuntud ka Kuradisaarena.

https://www.puhkaeestis.ee/et/kasmu-kaptenite-kula

https://www.kasmu.ee/et/content/kaptenite-k%C3%BCla-k%C3%A4smu

https://et.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4smu

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspargis asuv Altja kaluriküla esineb kirjalikes allikates esmakordselt 1465. aastal. Altja külal on olnud palju nimesid: Wandemunde, Jõesuu, Rootsipea, Rotzinpe, Kärba, Kerbann, Hallia, Halja, Hallja, Halljall, Halldja, Haldia, Haldja ja kõige hilisemaks nimeks on Altja. Rahvas peab Altja nime haldjast tulenevaks. Rahvapärimuse järgi olevat Kõrve metsas nähtud uduhaldjaid. Altja on tüüpiline rannaküla, kus majad paiknevad mööda ühte külatänavat.Tänaseks näeb Altjal Uustalu ja Toomarahva kõige tüüpilisemaid rannatalusid 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi algusest. Altja neemel saab näha taastatud võrgukuure. Võrgukuuride lähedal vees on Suurkivi. Rannarahvas on rääkinud, et kui sisemaa elanikele tõid lapsi kured, siis Altja küla lapsed olevat selle kivi tagant veest toodud. Seetõttu kutsutakse kivi ka Titekiviks. Külas on ka kiigeplats ning rahvuslikke toite pakub Altja kõrts.

https://www.puhkaeestis.ee/et/altja-kalurikula

https://et.wikipedia.org/wiki/Altja

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnus asetseb kauni mere ääres ning on Eesti põhjapoolseim ja noorim keskaegne ordulinnus. Toolse ordulinnuse ehitusajaks loetakse 1471. aastat ja selle rajajaks ordumeister Johann Wolthus von Herset. Linnus rajati kaitseks mereröövlite eest ja see pidi vajadusel takistama üle Narva jõe tungivate venelaste edasipääsu Tallinna suunas. 1558. aastal, Liivi sõja ajal, langes Toolse ordulinnus venelaste kätte ning hiljem läks Rootsi vägede valdusse. Liivi sõja ajal linnus purustati. Linnust mainiti uuesti 18. mail 1595 sõlmitud Täyssinä rahulepingus, kui venelased loobusid kõigist õigustest mitmete Liivimaa linnuste ja läänide üle. 17. sajandi alguses linnus taastati ja see oli osaliselt veel  kasutuskõlblik kuid siis Põhjasõja päevil 18. sajandi alguses purustati ta täielikult.

Praegu on linnus varemetes kuid on väga looduskaunis ja imeline mere nautimise koht.
https://www.puhkaeestis.ee/et/toolse-ordulinnuse-varemed

https://et.wikipedia.org/wiki/Toolse_ordulinnus

# data[].attributes.location_name
Aaspere mõis, Aaspere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Aaspere mõis, Aaspere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Aaspere mõis, Aaspere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Aaspere mõis oli Virumaal Haljala kihelkonnas asuv rüütlimõis. Aaspere mõisa on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1511. aastal. Mõis tekkis põlise Katkantaguse küla kohale, mida on mainitud juba 1241. aastal. Mõisas tegutses aastatel 1921-1977 Aaspere Lastekodu, mis kolis hiljem Rakverre. 1970. aastate algul ehitati peahoone paremasse tiiba kolmekorruseline Aaspere koolimaja, kuid ka kool suleti üsna peagi, täpsemalt 2007. aastal. Hetkel asub Aaspere mõisas vanadekodu.

https://et.wikipedia.org/wiki/Aaspere_m%C3%B5is

# data[].attributes.location_name
Viitna Kõrts Bistro, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Viitna Kõrts Bistro, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Viitna Kõrts Bistro, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Viitna Kõrtsi on esimest korda mainitud 1768. aastal, mil anti teada, et Aaspere mõisale kuulunud Viitna küla maad koos kõrtsiga läksid Palmse mõisale võlgade katteks. Teada on, et esialgne kõrts põles 1700. aastate lõpul maha. Aastal 1989 läks hoone uuesti põlema ja aastal 1993 see taastati, säilitades võimalikult esialgset välimust. 18. sajandil oli Viitna kõrtside poolest eriti rikas paik, sest siin kohtusid 5 mõisa piirid. Lisaks asus ta suure maantee ristumiskohas. Kõik mõisad püüdsid teede äärde kõrtse ehitada, sest viinaajamisest ja õllepruulimisest tuli väga suur tulu. Eelmise sajandi algul oli Tallinn - Narva maantee ääres Lahemaa piirkonnas 19 ühe või kahe talliosaga kõrtsi. Kõrtsihoone oli ka hobupostijaam, kus vahetati hobuseid, et posti edasi viia. Praegu asub ühes ruumis Eesti Post ja teist kasutatakse kõrtsi abiruumina. Täna asub tallis aga Toidutare - söögikoht neile, kellel on väga kiire. Kõrtsi suures tallis asub hetkel a la carte restoran. Köök asub vanas kohas. Läbi seinas oleva luugi anti talumeestele süüa. Säilinud on ka esialgne mantelkorsten, mida tulekahjud pole suutnud hävitada. Tähelepanuväärne on see, et mantelkorsten kadus kasutusest seoses pliitide kasutuselevõtuga. Mantelkorstnaid ehitati kuni 1840. aastani. WC-d ei olnud ette nähtud. Viitna Kõrtsi Tallinna poolses otsas õues toimusid 3 korda aastas väga suured ja uhked laadad, mis olid tuntud terves Põhja-Eestis. Viitna kõrts oli ka nõukogude ajal üks legendaarsemaid söögikohti, kuhu väliskülalisigi toodi.

http://www.viitna.eu/interjoor/salaparane-minevik

https://et.wikipedia.org/wiki/Viitna_k%C3%B5rts

# data[].attributes.location_name
Vergi sadam, Vergi sadam, Vergi, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vergi sadam, Vergi sadam, Vergi, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vergi sadam, Vergi sadam, Vergi, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vergi on küla Lääne-Virumaal Vihula vallas Lahemaa rahvuspargis. Vergit on esmamainitud 1309. aastal, 1462. aastal oli Vergis rootslaste talu. Vergi küla on olemas 1555. aastast. Sadamakoha kohta on teateid aastast 1582, seda on varem nimetatud ka Kaupsaareks, mis annab vihje kunagisele kauba-ja vahetuskohale. Külas asub Vergi sadam, Vergi tulepaak, Vergi alumine ja ülemine päevamärk ja ka Vergi raamatukogu. Vergi sadam on Viru ranna külastatavaimaid jahisadamaid. Vergi neeme sadamapaika ühendab mandriga kivitamm. Vergi lähedalt kõdusoometsast on leitud Eestis haruldast mesimurakat.

http://entsyklopeedia.ee/artikkel/vergi2

https://et.wikipedia.org/wiki/Vergi

# data[].attributes.location_name
Tapa raudteejaam, Tapa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Tapa raudteejaam, Tapa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Tapa raudteejaam, Tapa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Alates 1870. aastast kulgeb Tallinna–Narva raudtee läbi Tapa, kus peatused Lehtses (Tallinna suunal) ja Kadrinas (Narva suunal). Alates 1876. aastast hargneb Tapa–Tartu raudtee, muutes Tapa oluliseks sõlmjaamaks. Tapa jaamas on kaks täispikka raudteevahelist perrooni koos ajaloolise kivijaamahoonega. Rongid liiguvad Narva ja Tallinna suunal ühelt perroonilt ning Tartu ja Tallinna suunal teiselt. Nõmmküla raudteejaamas, enne Tamsalu peatust, ei peatu reisirongid alates 2001. aastast.

https://et.wikipedia.org/wiki/Tapa_raudteejaam

# data[].attributes.location_name
Mädapea mõis, Mädapea, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Mädapea mõis, Mädapea, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Mädapea mõis, Mädapea, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mädapea mõis Rakvere lähedal on esmamainitud 1425. aastal. Enne 1919. aasta võõrandamist kuulus mõis Ernst von Rentelnile. Mõisa häärber ehitati 1850. aastal ja see on ühekorruseline punastest tellistest historitsistlikus stiilis hoone, millel on puitverandad.

Tänapäeval eksponeeritakse Mädapea mõisas kaasaegset Eesti kunsti ja käsitööd. Püsinäituseks on Aivar Juhansoni šaržid, mida on välja pandud üle 800 pildi.

Mõisas korraldatakse laatu ning seal toimuvad ka erinevad koolitused ja kursused.

https://www.puhkaeestis.ee/et/madapea-mois

# data[].attributes.body
Vohnja mõisast on esimesed teated aastast 1504, mil ta kuulus van der Heyde aadliperekonnale. Viimane teadaolev omanik oli Ernst von Tiesenhausen.

Mõisa klassitsistlik ühekorruseline peahoone rajati 1820.–1830. aastatel von Baumgartenite valitsemisajal. Hoone keskosa on kahekorruseline, kroonitud kolmnurkfrontooniga, samas kui külgrisaliitidel on väiksemad astmikfrontoonid. Praegu tegutseb hoones Vohnja Lasteaed-Algkool.

Mõisahoone ees, teisel pool kaasaegset maanteed, paikneb tiik koos mitmete stiilsete kõrvalhoonetega.

https://www.puhkaeestis.ee/et/vohnja-mois

# data[].attributes.body
Kadrina kirikuaias paiknev Vabadussõja mälestussammas on oluline mälestusmärk.

Selle kavandas Kadrina Katariina koguduse õpetaja Gustav Johannes Beermann ning avati see 15. augustil 1926. Kujur Constanze von Wetter-Rosenthali kavandite järgi valmistati 1928. aastal lisaks kaks pronksbareljeefi.

Kahjuks sai mälestusmärk osaliselt kahjustada 18. juunil 1941.

https://et.wikipedia.org/wiki/Kadrina_Vabaduss%C3%B5ja_m%C3%A4lestussammas

# data[].attributes.location_name
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kadrina Katariina kirik, Eesti kindluskirik Lääne-Viru maakonnas Kadrinas, on oluline EELK Viru praostkonna Kadrina Katariina koguduse keskus.

Algselt tuntud kui Tristferi kirik, oli see Kadrina kihelkonna peakirik. Lisaks põhikirikule kuulus kihelkonda abikirik ja kabel Ilumäel ning Viitna järvede ja Viitna kõrtsi juures. Kirik hävitati Põhjasõjas 1702. aastal, kuid hiljem taastati.

Nii kirik kui ka selle ümbritsev kirikuaed on kantud kultuurimälestiste nimekirja.

https://et.wikipedia.org/wiki/Kadrina_kirik

# data[].attributes.location_name
Viitna Kõrts Bistro, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Viitna Kõrts Bistro, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Viitna Kõrts Bistro, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Viitna kõrts, endine kõrts Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Viitna külas, on ajalooline hoone.

Ehitatud aastatel 1798–1802, see kõrtsihoone sai tuntuks oma ajaloolise pärandi poolest. 1989. aastal põles hoone maha, kuid 1993. aastal taastati see, püüdes säilitada võimalikult palju algse välimuse tunnuseid. Taastamistööde koopia arhitektiks oli Aarne Kann.

https://et.wikipedia.org/wiki/Viitna_k%C3%B5rts

# data[].attributes.location_name
Kadrina Rahvamaja, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kadrina Rahvamaja, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kadrina Rahvamaja, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kadrina rahvamaja on 1930. aastal ehitatud kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas, asudes Kadrina alevikus.

Pikaajaline kultuurielu eestvedaja Ene Kaldamaa lahkus ametist 2012. aastal pärast 42 aastat teenistust. Tema järel oli rahvamaja juhatajaks Helena Mägi aastatel 2012–2019. Alates 2019. aasta maikuust on Kadrina kultuurielu eest vastutav Ahto-Lembit Lehtmets.

https://et.wikipedia.org/wiki/Kadrina_rahvamaja

# data[].attributes.attachment_link.description
Kadrina rahvamaja on 1930. aastal ehitatud rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kadrina alevikus.

# data[].attributes.location_name
Porkuni piiskopilinnuse varemed, Järvekalda, Porkuni, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Porkuni piiskopilinnuse varemed, Järvekalda, Porkuni, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Porkuni piiskopilinnuse varemed, Järvekalda, Porkuni, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Porkuni linnus rajati 1477–1479 Tallinna piiskopi Simon von der Borchi valitsusajal. Ebakorrapärase nelinurgaga linnuse nurkades olid suurtükitornid. Linnus sai raskelt kannatada 1558. aastal Liivi sõjas, kui Moskva tsaaririigi väed piirasid ja vallutasid selle. Sõja järel kaotas linnus oma sõjalise tähtsuse ning hakkas lagunema. Praeguseks on linnusest alles vaid vundament ja üks väravatorn, kus töötab paemuuseum.

https://et.wikipedia.org/wiki/Porkuni_piiskopilinnus#Kirjandus

# data[].attributes.location_name
Väike-Marja Church, Tamme, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Väike-Marja Church, Tamme, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Väike-Marja Church, Tamme, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Väike-Maarja kirik on 14. sajandist pärinev kindluskirik Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. See on ainulaadne näide keskaegsest kaitse-ehitisest ning pakub külastajatele põnevat rännakut Eesti ajalukku.

https://et.wikipedia.org/wiki/Väike-Maarja_kirik

# data[].attributes.location_name
Avinurme Elulaadikeskus SA, Võidu, Avinurme, Jõgeva maakond

# data[].attributes.headline
Avinurme Elulaadikeskus SA, Võidu, Avinurme, Jõgeva maakond

# data[].attributes.subject
Avinurme Elulaadikeskus SA, Võidu, Avinurme, Jõgeva maakond

# data[].attributes.body
Avinurme Elulaadikeskus on ainulaadne keskus Lääne-Virumaal, mis pakub põnevat rännakut Eestimaa traditsioonidesse ja käsitöösse. Keskus asub maalilises Avinurme külas ja pakub külastajatele mitmekülgseid võimalusi tutvuda Eestimaa maaelu ja pärandi rikkaliku maailmaga.

https://www.elulaadikeskus.ee

# data[].attributes.location_name
Rakke Lubjatehase ringahjud, korsten, Tehase, Rakke, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakke Lubjatehase ringahjud, korsten, Tehase, Rakke, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakke Lubjatehase ringahjud, korsten, Tehase, Rakke, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakke lubjatehas on endine lubjatehas alustas tegevust 1910 Lääne-Virumaal Rakke linnas. See oli kunagi Eesti suurim ja moodsaim lubjatehas ning on nüüdseks oluline tööstuspärandi objekt.

http://entsyklopeedia.ee/artikkel/rakke_lubjatehas1

# data[].attributes.location_name
Muuga mõis, Pargi tee, Muuga, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Muuga mõis, Pargi tee, Muuga, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Muuga mõis, Pargi tee, Muuga, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Muuga mõis on 14. sajandist pärinev mõisakompleks Viimsi poolsaarel Muuga külas. See on ajalooline ja arhitektuuriline pärl, mis pakub külastajatele ainulaadset kogemust mere ääres.

https://et.wikipedia.org/wiki/Muuga_mõis

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Muuga mõis ( saksa keeles Münkenhof) oli mõis Simuna kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lääne-Virumaal Vinni vallas.

Muuga mõis ( Münkenhof) on saanud nime preestermunkadelt. Mõisa on esmamainitud 1526. aastal. Muuga mõisa ja sinna juurde ka Rahkla küla kuulusid Pirita kloostrile.

Aastail 1613- 1940 kuulus Muuga mõis 19 omanikule.

1581 läks mõis Rootsi krooni kätte; 1613 kuulus Heinrich Ungerile (surnud 1630); 1631 andis Rootsi kuningas Gustav II Adolf osa mõisast oma sekretärile Nils Nilsson Tungelile; 1660 anti teine osa mõisast Ungeri naise Anna õepojale von Zögele; 1665 läks kogu mõis ooberst Andres von Zögele (1625-1665); järgmine omanik Andreas Zöge von Manteuffel (1665-1706); Gotthard Johann von Manteuffelile (surn. 1780) järgnes krahv Gotthard Johann von Manteuffel (1690-1763) ning kuni 1796. aastani oli mõis Manteuffelite aadliperekonna valduses.

Aastal 1796 sai mõisa omanikuks Jakob Gottlieb von Klugen, aastast 1799 aga Jakob Georg von Berg (1760-1844), Eestimaa rüütelkonna pealik ja riiginõunik. Aastast 1824 sai omanikuks Gustav Ernst von Stackelberg (1766-1850), aastast 1835 Peter Gustav von Uexküll-Güldenbandt, kelle ajal 1837. aastal oli mõisas 47 talu, 261 meest, 327 naist, 129 hobust, 326 sarvlooma, 1069 väikelooma, saeveski, viinavabrik ja 2 vesiveskit. Kaheksanda revisjoni järgi oli 1834 külas 613 inimest, kellest 270 olid mehed ja 343 naised. Mõisal oli viinavabrik, mille teisel korrusel olid tööliste eluruumid. See paiknes pargi servas, Eduard Vilde lapsepõlvekodu vastas.

Aastast 1848 vabahärra Johann Ludvig Georg von Uexküll-Güldenband (1818-1881), aastast 1853 parun Aleksander von Vietinghoff, aastast 1856 Leo Zoege von Manteuffel (1823-1908) ning 1860 ostis esinduslikult välja ehitamata mõisa Peterburis töötanud portreekunstniku Carl Timoleon von Neffi abikaasa Luise von Neff (sünd. Kaulbars 1804-1882). 1850. aastal oli portreekunstnik Neff ostnud ateljeeks Emil von Krusensternilt Rakvere linna naabruses asunud Piira mõisa, mille päris Neffide tütar Mary von Grünewaldt (1839-1919), kes oli abiellunud Liivimaa rüütelkonna sekretäri Moritz von Grünewaldtiga.

1887 päris fideikomissi Luise von Neffi ja Carl Timoleon von Neffi poeg aurahukohtunik Heinrich von Neff (1841-1906) ja 1906. aastal tema vanim poeg Timoleon (Leo) von Neff (1871-1919), kelle käes oli mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

Mõisakompleks

Skulptuur "Madonna lapsega". Kunstimälestis nr. 16941[8]

Mõisa suurejoonelise kahekorruselise uusrenessanss-stiilis peahoone projekteeris Carl Timoleon von Neff 1866- 1872. Ka paljude ruumide maalingud tegi kuulus kunstnik ise, mitmed aga tema poeg Heinrich von Neff. Mõisa vestibüülis asuv helehall marmortrepp on Venemaa keisri Aleksander II kingitus.

Mõisasüda kuulus von Neffidele kuni 1940. aastani. Neffide tohutu kunstikogu viidi pärast Teist maailmasõda Eesti Kunstimuuseumi. Alates 1944. aastast tegutseb mõisahoones Muuga põhikool; 1951. aasta suvel tehti mõisahoones kapitaalremont. Ehitati vaheseinu ja pandi internaadi ruumidele uued põrandad. Samal aastal rajati kooliaeda kiviktaimla ning ehitati veetaimede ja kalade jaoks bassein. Aastateil 1987- 1994 restaureeriti aga hoonet põhjalikult. Pärast restaureerimist on säilinud 1873. aastal valminud väike väravahoone ning 1872. aastast pärinev kellatorn.

Mõisa peahoones on kolm kunstimälestisena arvele võetud skulptuuri:

skulptuur "Madonna lapsega", 19. sajand (kips, vaskplekk)

skulptuur "Lamav lõvi", 18/19. sajand (marmor; kuju paikneb vestibüülis esimesel korrusel peatrepi juures paremal)

skulptuur "Lamav lõvi", 18/19. sajand (marmor; kuju paikneb vestibüülis esimesel korrusel peatrepi juures vasakul)

Muuga mõisa kellatorn. Ehitismälestis nr. 15707[12]

Muuga mõisa karjakastell. Ehitismälestis nr. 15709[13]

Muuga mõisa küün. Ehitismälestis nr. 15712[14]

Muuga mõisa park. Ehitismälestis nr. 15706[15]

Välislingid

# data[].attributes.attachment_link.description
Muuga mõis ( saksa keeles Münkenhof) oli mõis Simuna kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lääne-Virumaal Vinni vallas. Muuga mõis ( Münkenhof) on saanud nime preestermunkadelt. Mõisa on esmamainitud 1526. aastal. Muuga mõisa ja sinna juurde ka Rahkla küla kuulusid Pirita kloostrile. Aastail 1613- 1940 kuulus Muuga mõis 19 omanikule.

# data[].attributes.body
Muuga mõisa tuulik oli üks tuntumaid tuuliku restorane. Tuulik ehitati 19. sajandi lõpus ja restaureeriti 1960. aastate lõpus kohvikuks. Kohvikuna töötas 1990. aastate lõpuni. Uus omanik tegi ta 2003. aastal taas kohvikuks, kuid nüüdseks on tuulik unarusse jäetud.

https://weskiwiki.ee/index.php?title=Muuga_tuulik

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Muuga tuulik, Muuga mõisa tuuleveski

Tüüp: Hollandi tüüpi tuulik

Asukoht/Paiknemine

Lääne-Viru maakond, Vinni vald, Muuga küla, Tuuliku.

Koordinaadid: 59.104326639752664, 26.61941641978855

Seisukord ja muu teave

Hoone seisukord: Hea

Muuga mõisa tuulik oli üks Eesti tuntumaid tuuliku restorane koos Adavere tuulikuga. Hetkel on kahjuks mõlemad hüljatud, kuid Muuga veski on märgatavalt halvemas seisus. Tuuleveski on paar aastat tagasi kaotanud tiivikud ja seintelt langeb krohvi. Tuulik ehitati 19. sajandi lõpus ja restaureeriti 1960. aastate lõpus kohvikuks. Kohvikuna töötas ta kuni 1990. aastate lõpuni. Uus omanik tegi ta taas kohvikuks 2003. aastal. Nüüdseks on tuulik unarusse jäetud.

# data[].attributes.attachment_link.description
Muuga tuulik, Muuga mõisa tuuleveski Tüüp: Hollandi tüüpi tuulik Lääne-Viru maakond, Vinni vald, Muuga küla, Tuuliku. Koordinaadid: 59.104326639752664, 26.61941641978855 Hoone seisukord: Hea Muuga mõisa tuulik oli üks Eesti tuntumaid tuuliku restorane koos Adavere tuulikuga. Hetkel on kahjuks mõlemad hüljatud, kuid Muuga veski on märgatavalt halvemas seisus.

# data[].attributes.location_name
Ebavere mägi, Ebavere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Ebavere mägi, Ebavere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Ebavere mägi, Ebavere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Ebavere mäe kõrgus merepinnast on 146 meetrit, olles sellega Pandivere kõrgustiku kõrguselt kolmas mägi. Ebavere mägi on hiis. Hiies käiakse ohverdamas ja jõudu kogumas. Ebavere hiies oli vanasti ka mitmed ohvrikivid. 1836. aastal esitas toona Väike-Maarja pastorina teeninud Georg Magnus Knüpffer hüpoteesi, et Ebavere mägi on koht, kus Henriku "Liivimaa kroonika" teatel sündis saarlaste suur jumal Tarapita. Tema kaitseks on loodud Ebavere maastikukaitseala. Ebavere mäest räägivad ka Jakob Tamme luuletused ning üks Kersti Merilaasi luuletus nimega "Lapsepõlv".

https://sites.google.com/site/ebavere/maausk

https://et.wikipedia.org/wiki/Ebavere_m%C3%A4gi

http://entsyklopeedia.ee/artikkel/ebavere_m%C3%A4gi1

# data[].attributes.body
Emumäe suhteline kõrgus on 79 meetrit ja absoluutne kõrgus 166,5 meetrit. Emumäel asub vaatetorn, mille 115 astet viivad 21,5 meetri kõrgusele maapinnast ja tipust näeb selge ilmaga kahe-kolmekümne kilomeetri kaugusele. Lisaks vaatetornile on Emumäel kaks madalseiklusrada, erineva pikkusega matkarajad, puhkamiseks laudade ja pinkidega varjualused, puukujude allee ja vana Mursi kalmistu. Muistendi kohaselt on Emumägi tekkinud Kalevipoja hobuse poolt Peetla rabast kaabitud mullast.

https://et.wikipedia.org/wiki/Emum%C3%A4gi
https://www.puhkaeestis.ee/et/emumae-vabaaja-maastikupark

# data[].attributes.location_name
Simuna allikas, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Simuna allikas, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Simuna allikas, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Simuna allikas ehk Katkuallikass, mis on 122 kilomeetri pikkuse Pedja jõe alguseks. Katk tähendas vanas kõnepruugis allikaauku. Allikas, mis asub piimajahutusaida põranda all, on väga veerohke ning annab jõele juba algselt nii palju vett, et on võimalik alustada mööda Pedja jõge kulgevat kanuumatka. Allika ümber on paarisaja meetri ulatuses niidetav puhkeala, kus ühel pool jõge on külakiik, kirik ja alevik ning tee pool on istumiskoht laua ja pinkidega. Külakiige poolse ala lõpust läheb mööda jõe kallast edasi Simuna looduse õppe- ja matkarada.

https://www.puhkaeestis.ee/et/katkuallika-puhkekoht

https://et.wikipedia.org/wiki/Simuna_allikas

# data[].attributes.body
Simuna kraater on väikseim (läbimõõt on 8,5 m ja sügavus 1,9 m) ja noorim meteoriidikraater. Kraatri ringvall on vähe märgatav ning kraater on tekkinud 1. juunil 1937, kui atmosfääri sisenenud Viru boliidi üks osa langes Orguse küla metsa. Kraater leiti 1984. aastal. Lehterjal süvendil on vaevumärgatav ringvall. Meteoriidiainest pole leitud ja väheldaste mõõtmete tõttu on kraater hetkel hävimisohus.

https://et.wikipedia.org/wiki/Simuna_meteoriidikraater

http://entsyklopeedia.ee/artikkel/eesti_meteoriidikraatrid

# data[].attributes.body
Imekaunis Vainupe rand asub Lääne-Virumma põhjaosas Haljala vallas, Lahemaa rahvuspargi külje all. Rand on korda tehtud ning sinna on juurde ehitatud ka riietuskabiinid. Rannas on ka pingid, laudtee, prügiastid, laudtee ja kuivkäimlad. Suvitamine läks moodi Eestis pärast pärisorjuse kadumist 19.sajandi lõpus. Umbes 100 aastat tagasi oli Vainupea juba aktiivne suvituspaik.

https://www.puhkaeestis.ee/et/vainupea-rand

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VAINUPEA TULEPAAK 75, Vainupea küla, Haljala vald, Lääne-Viru maakond

Kaunis Vainupea rand asub põhjarannikul Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas, Lahemaa rahvuspargi külje all. Rand on korrastatud ja varustatud riietuskabiinidega. Randa on paigaldatud pingid, laudtee, prügikastid ning kuivkäimlad.

Suvitamine hakkas Eestis moodi minema pärast pärisorjuse kaotamist 19. sajandi lõpus. Umbes 100 aastat tagasi oli Vainupea juba päris aktiivne suvituskoht.

Omadused

Üldine varustus

Infotahvlid

Parkimine tasuta

Kuivkäimla

Ligipääsujuhend

Ligipääs

Viidastatud või tähistatud

Juurdepääsutee kõvakattega

Ekskursioonibussiga

Ühistranspordiga

Sõiduautoga

Vaata kaardil

Tutvu ka teiste pakkumistega

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaunis Vainupea rand asub põhjarannikul Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas, Lahemaa rahvuspargi külje all. Rand on korrastatud ja varustatud riietuskabiinidega...

# data[].attributes.location_name
Mällu veskijärv, Käru, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Mällu veskijärv, Käru, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Mällu veskijärv, Käru, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mällu veskijärvel on mitmeid ka teisi nimesid nagu näiteks Mällo paisjärv ja Mällu paisjärv. Mällu järve pindala on 4,2 ha ja pikkus 960 meetrit. Mällu veskijärve kaldajoone pikkus on 2422 meetrit. Järves on ka üks pisike saar. See on väga looduskaunis koht, mis pakub võimalust nautida rahu, vaikust ja kaunist ümbrust. Järve lähedal on ka matka- ja õpperada.

https://register.keskkonnaportaal.ee/register/body-of-water/8377521

https://et.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4llu_veskij%C3%A4rv

https://et.wikipedia.org/wiki/Simuna

# data[].attributes.location_name
Kaarnakivi, Metsa, Vainupea, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kaarnakivi, Metsa, Vainupea, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kaarnakivi, Metsa, Vainupea, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mere ääres paikneb rändrahn, mis on looduskaitse all. Rändrahn on 5,5 meetri kõrgune ja selle ümbermõõt on 24,5 meetrit. Kohalikus kontekstis on see 16. kohal Lahemaa piirkonnas ja 65. kohal Eesti ulatuses. Rändrahnu leiab lihtsalt, kui järgida kallasrada küla keskusest Vainupea jõe suudmeni. Kivi tuntakse ka kui Pruudikivi, kuid see teadmine on pigem haruldane. Selle nime saamise lugu seostub rannaneidudega, kes ootasid kivil istudes oma peigmeest merelt saabuvatena. Teine lugu räägib suvitajate teenijatest, kes arvasid, et kivile ronides saavad nad kohe pruudiks.

https://www.vainupea.ee/kula/kaarna-ehk-pruudikivi

# data[].attributes.attachment_link.description
Vahetult mere kaldal asub rändrahn, mis on looduskaitse all. Kivi
kõrguseks on märgitud 5,5 m ja ümbermõõduks 24,5 m. Lahemaa arvestuses on kivi
mõõtude järgi 16. kohal ning Eesti arvestuses 65. kohal. Rändrahnu leiab
hõlpsasti üles, kui liikuda küla keskusest kallasrada pidi Vainupea jõe suudme
poole. Vägeva rändrahnu Pruudikiviks kutsumine on teada pigem vähestele.
Säärane nimi olevat tekkinud asjaolust, et rannaneiud oodanud kivil istudes oma
merelt tulevaid peigmehi. Teine lugu räägib kunagistest suvitajate teenijatest,
kes arvanud kivi otsa jõudnuna, et nii saadakse kohe ka pruudiks.

# data[].attributes.location_name
Äntu Punamägi, Nõmme, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Äntu Punamägi, Nõmme, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Äntu Punamägi, Nõmme, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Äntu looduse õpperajale jääv Äntu Punamägi on loodukaitsealune oos. Punamäe oosi kõrgemail järsunõlvalisemal otsal asus kunagi Lõuna-Virumaa suurim linnus – Äntu Punamäe Maalinn, mis rajati esimese aastatuhande algul ja kandis siis Agelinde nime. See oli 240 m pikk kolmeosaline linnus, koosnedes ees-, kesk- ja pealinnusest. Linnused olid eraldatud kraavidega ja ümbritsetud vallidega. Täna on linnuse endist hiilgust meenutamas kaitsealune oos. Linnus jäeti maha umbes 13. sajandil ja kasutati hiljem peoplatsi ja laagripaigana. Täna on linnuse endist hiilgust meenutamas kaitsealune oos ning praegu on seal ka mõnus puhkekoht püstkoja, varjualuse, lõkkekoha ja pinkidega.

https://diana-le.com/2021/01/04/talvine-antu-ja-punamagi/

https://www.puhkaeestis.ee/et/antu-punamagi-ja-telkimisplats

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark on loodud Põhja-Eesti eripärase looduse ja kultuuripärandi, sealhulgas ökosüsteemide, bioloogilise mitmekesisuse, maastike, rahvuskultuuri ning säästva loodusvarade kasutamise säilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Siin kaitstakse mitmesuguseid looduskeskkondi nagu metsad, sood ja rannikuala, samuti poollooduslikke kooslusi nagu loopealsed, geoloogilisi mälestisi nagu Balti klint ja rändrahnu ning ajaloolisi ja arhitektuurilisi pärandmärke. Rahvuspark kuulub üle-euroopalisse Natura 2000 võrgustikku, olles oluline ala nii lindudele kui ka looduslikele elupaikadele. Lahemaa rahvuspargi pindala on 747,84 km², millest maismaa hõlmab 479,10 km² ja mereala 268,74 km². Rahvusparki külastuste korraldamisega on tegeletud alates 2009. aasta veebruarist, kui vastutuse selle üle võttis Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK).

https://loodusegakoos.ee/kuhuminna/rahvuspargid/lahemaa-rahvuspark

# data[].attributes.body
Võsul, Lahemaa rahvuspargis, asub üks kohalike puhkajate lemmikliivarandu. Rannas on vetelpääste, riietuskabiinid ja tualetid. Aktiivsed puhkajad saavad nautida rannavollet, lapsed saavad kiikuda ning lähedal asuval mänguväljakul mängida. Suveperioodil on rannas võimalik osta karastusjooke ja suupisteid.

Hea teada:

Rannas on saadaval traadita internetiühendus.

Õhu- ja veetemperatuuride jälgimiseks saab külastajad pöörduda kodulehe poole.

Lähimad söögikohad ja kauplus asuvad Võsu alevikus, vaid paarisaja meetri kaugusel rannast.

https://visitvosu.com/vosurand/

# data[].attributes.location_name
Toolse jõe org, Kaliküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Toolse jõe org, Kaliküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Toolse jõe org, Kaliküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Toolse jõe org asub Lääne-Virumaal ning seda läbib Toolse jõgi. Teatud jõeosad on tunnistatud ürglooduse objektideks.

Orus paikneb Toolse paljand, mis on oluline geoloogiline nähtus. See on ilus looduslik koht mida tasub möödasõitmisel märgata ja vaatama minna.

https://et.wikipedia.org/wiki/Toolse_jõe_org

# data[].attributes.body
Kuradisaar asub Lääne-Viru maakonnas, Haljala vallas Käsmu küla alal Lahemaa rahvuspargis, Käsmu lahes, hõlmates 6,37 hektarit. Selle rannajoone pikkus on umbes 3 kilomeetrit.

Saar paikneb Käsmu poolsaare kirdeotsast umbes 200 meetri kaugusel põhja suunas. Põhjapool asuvad Tiirukari ja Ninakivi kari. Saart ühendab Mändneeme saarega neem.

Suvel 2015 oli madala veetaseme tõttu võimalik Käsmu poolsaarelt saarele jalutada ilma vette sattumata.

Kuradisaar on pikliku kujuga ja selle pind on kruusane. Saare kõrgeim koht ulatub umbes 5 meetri kõrgusele merepinna kohal.

Saarel on okasmetsa ja rannaniitu.

https://et.wikipedia.org/wiki/Saartneem

# data[].attributes.attachment_link.description
Saartneem (ka Kuradisaar) on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Käsmu küla alal Lahemaa rahvuspargis Käsmu lahes asuv 6,37 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 3 kilomeetrit.

# data[].attributes.location_name
Varangu Siniallikad, Varangu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Varangu Siniallikad, Varangu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Varangu Siniallikad, Varangu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Allikad jäävad Varangu looduskaitsealale. Allikad paiknevad Varangu jõe alguses 300 meetri pikkusel alal. Need siniallikad on tuntud oma erilise veevärvuse poolest, mis on sinakasroheline.

Tekst, mis on kunagi kirjutatud Varangu siniallikate kohta.

Varangu Siniallikad – eks nad nüüd ole vett täis, möödunud suvel oli nii kuiv, et nad võisid kuivanudki olla. Seal on see järvekriit, ilus sinine vesi. Puuoksi on loobitud sinna põhja, siis nende okste ümber on kivistunud järvekriit, siis need on ilusad nagu korallid.
Mina ei tea, kuidas pidi see verine lammas seal allikas olema. Koolilapsed loopisid alati oksi sisse ja metskond keelas ära, siis oli see jutt, et verine lammas on seal.

https://galerii.kirmus.ee/koobas/index.php?module=300&op=2&id=17825&jrk=6821

https://et.wikipedia.org/wiki/Varangu_Siniallikad

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspargis, Oandu piirkonnas, asub 1 km pikkune Koprarada. Raja läbimiseks kulub umbes pool tundi, mis sobib ka kõige noorematele matkajatele. Õpperada tutvustab Altja jõge, selle orgu ning siinset elustikku ja kooslusi. Matkarada kulgeb oosi kõrgetel nõlvadel, pakkudes kauneid vaateid kärestikulisele Altja jõele. Siinne ürgorg on ideaalne elupaik kobrastele.

Sügavas jõeorus matkates saab näha kobraste tegevuse jälgi, sealhulgas kopratamme, kaldanõlva sisse kaevatud urgusid, liuradu ja langetatud puid. Koprarada pakub meeldivat peatuspaika pärast pikka bussi- või autosõitu Lahemaal.

https://www.puhkaeestis.ee/et/koprarada-lahemaa-rahvuspargis

# data[].attributes.body
Ontika maastikukaitseala asub Ida-Viru maakonnas, Toila vallas. Selle kaitseala pindala on 1212 hektarit.

Kaitseala ajalugu ulatub tagasi aastasse 1939, mil Saka-Ontika paekallas ja sellega piirnev mets said kaitse alla võetud. Praegused kaitseala piirid ja staatus kehtestati aastal 1996.

https://et.wikipedia.org/wiki/Ontika_maastikukaitseala

# data[].attributes.body
Agusalu looduskaitseala asub Ida-Virumaal Puhatu soostiku lõunaosas. Selle kaitseala ajalugu ulatub tagasi aastasse 1981, mil see moodustati Agusalu sookaitsealana algse pindalaga 7657 hektarit. Aastal 1997 muudeti see Agusalu maastikukaitsealaks ning seejärel korraldati 2007. aastal ümber Agusalu looduskaitsealaks.

https://et.wikipedia.org/wiki/Agusalu_looduskaitseala

# data[].attributes.location_name
Aluoja joastik Mägara ojal, Pühajõe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Aluoja joastik Mägara ojal, Pühajõe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Aluoja joastik Mägara ojal, Pühajõe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Aluoja joastik asub Ida-Viru maakonnas, Toila vallas, Pühajõe külas.

See joastik saab oma veed Mägara ojalt. Enne Pühajõe orgu laskumist moodustab Mägara oja umbes 700 meetri pikkuse ja umbes 10 meetri sügavuse kanjoni, mida tuntakse Aluoja kanjonina. Joastik koosneb viiest suuremast astangust, mille kõrgused oja voolusuunas ülevalt alla on vastavalt 1,4 meetrit, 0,8 meetrit, 1,8 meetrit, 1,4 meetrit ja 0,5 meetrit. Joaastangutel on veejoa laius vahemikus 5 kuni 10 meetrit. Aluoja joa astang on võetud kaitse alla.

https://et.wikipedia.org/wiki/Aluoja_joastik

# data[].attributes.location_name
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Eesti kõige tihedam järvestik asub Kurtna mõhnastikus, Alutaguse madaliku keskosas. Sel ligi 9 km pikkusel ja 3 km laiusel alal paikneb 40 järve. Enamik neist on väikesed, turbaste või liivaste kallastega metsajärved. Suurim neist on Konsu järv (136 ha), sügavaim aga Räätsma järv, mis on Eesti ainus teadaolev rauatoiteline järv, sügavusega 10,8 meetrit. Mõhnastiku keskel on mitmeid eriti väärtuslikke, haruldaste liikide ja selge veega järvi, näiteks Valgejärv.

Kurtna järvestik on väga hinnatud puhkeala. Suvitajad eelistavad liivaste kallastega järvi, samas kui kalamehed otsivad omaette vaikseid kohti. Piirkonnas on rikkalikud seenemetsad ja mitmekülgsed spordi- ning matkarajad, mis kutsub loodusesse liikuma.

https://kaitsealad.ee/et/kaitsealad/alutaguse-rahvuspark/kaitsealast-20/loodus-20/kurtna-mohnad-ja-jarved

# data[].attributes.location_name
Purtse Hiiemägi, Purtse, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Purtse Hiiemägi, Purtse, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Purtse Hiiemägi, Purtse, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Purtse Hiiemägi on ümbruskonna kõrgeim koht, arvatavasti muinaseestlaste pühapaik. Alutaguse Memento eestvedamisel alustati Hiiemäele "Kurjuse Ohvrite Leinapargi" rajamist 1991. aastal, mil istutati esimene tamm juuniküüditamise 50. aastapäeval. Tänaseks on leinaparki istutanud oma tammed maakondade, valitsuse ja paljude organisatsioonide esindajad, samuti vabariigi presidendid Lennart Meri ja Arnold Rüütel.

Pargis saab näha Eesti valukaarti, kus murul on kujutatud Eestimaa kaart, kuhu on märgitud andmed kõikidest maakondadest küüditatute kohta.

https://www.visitnarva.ee/et/purtse-hiiem%C3%A4gi

# data[].attributes.body
Valaste juga on Eesti kõrgeim juga, mille veesein on üle 30 meetri kõrge. Juga pakub vaatemängulist vaadet ning trepistikult ja matkarajalt avaneb hea vaade maakera 400 miljoni aasta jooksul tekkinud kihtidele. Erakordselt maalilised vaated avanevad Valastes talvel, kui puhuvad merelt põhjatuuled, mis koos veepritsmetega pankrannikul asuvatele puudele tekitavad jääskulptuure.

Valaste juga on eriti muljetavaldav kevaditi ja suurvee ajal. Külastajatel on võimalik kasutada treppe, mis viivad juga juurest mere äärde, samuti on avatud 1,3 km pikkune matkarada, mis kulgeb klindimetsas.

https://www.puhkaeestis.ee/et/valaste-juga-eesti-korgeim