# data[].attributes.headline
MIKSI JA MITEN MEIHIN PYRITÄÄN MEDIAN KAUTTA VAIKUTTAMAAN?

# data[].attributes.subject
MIKSI JA MITEN MEIHIN PYRITÄÄN MEDIAN KAUTTA VAIKUTTAMAAN?

# data[].attributes.body
Tavoitteet ja intressit (organisaatiot, yritykset yms.)

Tiedon levittäminen ja vakuuttaminen (some, uutismediat yms.)

Ideologisten ja poliittisten agendojen edistäminen (Puolueet, järjestöt yms.)

# data[].attributes.headline
MITEN VAIKUTTAMISEN TAVAT JA KEINOT OVAT MUUTTUNEET?

# data[].attributes.subject
MITEN VAIKUTTAMISEN TAVAT JA KEINOT OVAT MUUTTUNEET?

# data[].attributes.body
Personoitujen sisältöjen tarjoaminen

Interaktiivisuuden lisääntyminen

Klikkiotsikot ja sensaatiohakuisuus

# data[].attributes.headline
MITKÄ OVAT MEDIAN VAHVIMPIA VAIKUTUSKEINOJA?

# data[].attributes.subject
MITKÄ OVAT MEDIAN VAHVIMPIA VAIKUTUSKEINOJA?

# data[].attributes.body
SISÄISET

Sensationalismi ja dramaattiset otsikot

Henkilökohtaiset tarinat ja ihmiskohtalot

Kuvat ja visuaaliset elementit

ULKOISET

Sosiaalisen median läsnäolo ja markkinointi

Hakukoneoptimointi

Sponsoroitu sisältö ja mainonta

# data[].attributes.headline
ONKO MEDIAN MERKITYS SUOMALAISTEN ELÄMÄSSÄ NOUSUSSA VAI LASKUSSA?

# data[].attributes.subject
ONKO MEDIAN MERKITYS SUOMALAISTEN ELÄMÄSSÄ NOUSUSSA VAI LASKUSSA?

# data[].attributes.body
Edelleen merkittävässä osassa, on kuitenkin jatkuvassa muutoksessa

Digitalisaatio

Sosiaalinen media

Perinteisen median haasteet

# data[].attributes.headline
MILLÄ MEDIAYHTIÖILLÄ ON MIELESTÄSI ENITEN VALTAA VAIKUTTAA KÄYTTÄYTYMISEEMME?

# data[].attributes.subject
MILLÄ MEDIAYHTIÖILLÄ ON MIELESTÄSI ENITEN VALTAA VAIKUTTAA KÄYTTÄYTYMISEEMME?

# data[].attributes.body
Sanoma Media Finland.

Iltapäivälehdet kuten IS, IL, koska niitä kulutetaan paljon ja koska iltapäivälehtien tapa tuoda ”uutisia” ilmi on hyvin huomiota herättävää.

MTV ja YLE.

# data[].attributes.body
+ Monisävyistä, löydän media-alustan omille kiinnostuksen kohteille.

+ Pysyn ajan hermoilla

+ Opin uutta

+ Yhteisöjen rakentaminen ja yhteen kuuluvuuden tunne

- Media on päällekäyvää

- Valheuutisten ja väärän tiedon leviäminen

- Tietotulva ja informaatioähky

- Epärealistiset elämäntyyli-ideaalit

# data[].attributes.headline
MITEN SOSIAALINEN MEDIA ON MUUTTANUT PERINTEISTEN MEDIOIDEN PAINOARVOA TAI VAIKUTUSTA?

# data[].attributes.subject
MITEN SOSIAALINEN MEDIA ON MUUTTANUT PERINTEISTEN MEDIOIDEN PAINOARVOA TAI VAIKUTUSTA?

# data[].attributes.body
Globaalius, nopeus ja välittömyys

Käyttäjägeneroitu sisältö

Algoritmit ja räätälöinti

Mainonnan ja sponsoroinnin lisääntyminen

# data[].attributes.headline
MIHIN SUUNTAAN TOIVOT MEDIAN MERKITYKSEN JA VAIKUTTAVUUDEN KEHITTYVÄN TULEVAISUUDESSA YLEISÖN NÄKÖKULMASTA?

# data[].attributes.subject
MIHIN SUUNTAAN TOIVOT MEDIAN MERKITYKSEN JA VAIKUTTAVUUDEN KEHITTYVÄN TULEVAISUUDESSA YLEISÖN NÄKÖKULMASTA?

# data[].attributes.body
Toivon, että tulevaisuudessa tiedon välittäminen menee klikkien ja turhan sensaatiohakuisuuden edelle. Taitaa kuitenkin olla toiveajattelua.

# data[].attributes.body
Se, miksi ja millä tavoin meihin kuluttajina ylipäätään pyritään vaikuttamaan, riippuu pitkälti siitä, KUKA tätä vaikuttamista tekee. Esimerkiksi rahallista voittoa tavoittelevien yritysten tavoitteet eroavat laajalti vaikkapa poliittisten puolueiden intresseistä. Keinoja on myös monia, meihin pyritään vaikuttamaan herättämällä tunteita, olivat ne sitten positiivisia tai negatiivisia, ”julkkiksia” tai sosiaalisen todisteen voimaa käyttämällä (eli sitä kun käytetään kanssakuluttajien kokemuksia tai arvosteluja tuotteen tai palvelun markkinoinnissa) tai sitten vaikutetaan esimerkiksi suoran mainonnan lisäksi piilomainonnalla. Itse haluaisin tarkastella lähemmin ehkä kuitenkin juuri uutismedioita, iltapäivälehtiä ja sosiaalista mediaa ja miten nämä nykypäivänä linkittyvät toisiinsa.

# data[].attributes.body
Yleisesti ottaen digitalisaation ja somen myötä maailmahan on aivan eri paikka, kuin mitä se oli reilu parikymmentä vuotta sitten. Sisällöt, uutiset ja mainokset on kaikki räätälöity ja personoitu kuluttajakohtaisesti, ”kaikki tämä just sulle”. Kuluttajista on tullut sosiaalisen median myötä lyhytjänteisempiä, eikä kärsivällisyys tai keskittymiskyky tässä informaation ylitarjonnassa enää välttämättä riitä lukemaan juttua otsikkoa pidemmälle. Esimerkiksi juuri iltapäivälehdistä puhuttaessa, ne otsikot ovat usein hyvinkin sensaatiohakuisia tai ihan suoria klikkiotsikoita, joilla kuluttajaa johdetaan tahallisesti harhaan vain, jotta saadaan hänet klikkaamaan uutinen auki. Pelotellaan milloin milläkin piilevällä, hengenvaarallisella sairaudella, Venäjällä taikka bensan tai wc-paperin loppumisella. Interaktiivisuus on niin ikään lisääntynyt eli nykyään kaikki pääsevät myös rustaamaan sen oman mielipiteensä suoraan näiden klikkiotsikoiden alle.

# data[].attributes.body
Sensationalismi ei itsessään ole uusi ilmiö. Uutisaiheina esimerkiksi seksi ja rikokset ovat aina kiinnostaneet ihmisiä ja näitä juttuja tuutataankin ulos tasaiseen tahtiin. Tuntuu kuitenkin, että nykypäivänä tämä keino on suomen iltapäivälehtikentällä yhä jatkuvammassa käytössä. Kaikkea liioitellaan, kaikesta pelotellaan ja lietsotaan paniikkia. Ainahan lehtien etusivut ovat pyrkineet marketin lehtitelineissä herättämään ostajan huomion, mutta en näe mitään järkevää syytä sille, miksi viime kesään mennessä Putin oli esiintynyt 79 prosentissa Iltalehden kaikista kansista. Ilta-Sanomissa Putin oli ollut kannessa keskimäärin joka toinen päivä. Kuluttaja pelotellaan ostamaan lehti. Myös henkilökohtaiset tarinat ja ihmiskohtalot, erityisesti traagiset sellaiset, kiinnostavat lukijoita. Jutut elämäntapatyöttömistä ja OnlyFans-malleista kuumentavat tunteita puolin ja toisin. Sosiaalinen media tuo tähän tietysti oman mausteensa ja onkin jo monelle tuttu väittelypaikka.

# data[].attributes.body
Myös henkilökohtaiset tarinat ja ihmiskohtalot (erityisesti ne traagiset) kiinnostavat lukijoita. Kaikenlaiset selviytymistarinat ja vaikkapa hyvinkin ajankohtaiseen aiheeseen, eli sosiaaliturvasta leikkaamiseen liitonnaiset otsikot ja jutut esimerkiksi ”elämäntapatyöttömistä”. Tämän kaltaiset jutut ja otsikot kuumentavat tunteita puolin ja toisin. Sosiaalinen media tuo tähän tietysti oman mausteensa ja onkin jo monelle tuttu väittelypaikka.

# data[].attributes.body
Media on ollut ja on edelleen merkittävässä osassa suomalaisten elämää. Eri medioiden saavutettavuus on parantunut älylaitteiden myötä huomattavasti ja yhä useammalla on nykyään väylä lukea uutisia sekä jakaa ja saada tietoa. Tieto voi olla myös väärää. Erityisesti tekoälyn kehityksen myötä kuvien ja videoiden manipulointi ja väärentäminen on nykyään helppoa. Digitalisaation myötä tietoa on myös tarjolla enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Tietotulva on nykyihmiselle susi. Tämä valtava määrä tietoa ja dataa, somepäivitykset, videot, uutiset, sähköpostit, blogit ja foorumit ovat monelle liikaa ja aiheuttavat vain ylimääräistä ahdistusta. Pistää miettimään, onko medialla jo liiankin suuri vaikutus pienen ihmisen elämään?

# data[].attributes.body
Suomen vaikutusvaltaisimmaksi mediayhtiöksi nimeäisin ehkä Sanoma Media Finlandin. Sanoman omistuksessa kun on vaikkapa Helsingin Sanomat, Ilta-Sanomat ja Aamulehti, Nelonen, Ruutu sekä useampi radiokanava. Yle on myös pakko mainita, sillä Yleisradiolla on ihan erityisasema suomessa julkisena palveluntarjoajana, jonka tehtävänä on tarjota sisältöä kaikille suomalaisille. Ylen kanavilla sekä televisiossa ja radiossa onkin vuosittain valtaisa yleisö.

# data[].attributes.body
Omassa elämässäni rajoitan aika vahvasti mediassa käyttämääni aikaa. Käytän ja kulutan lähinnä omia kiinnostuksen kohteitani vastaavaa sisältöä sekä sosiaalista mediaakin hyvin vähän. Positiivisena koen sen, että kaikki tieto on halutessani helposti saatavilla. Haluan pysyä kärryillä maailman menosta, mutta valeuutiset, klikkiotsikot ja yleinen negatiivinen keskusteluilmapiiri pitävät minut pitkälti loitolla tietyiltä sivustoilta.

# data[].attributes.body
Sosiaalinen media on hyvinkin osaltaan vaikuttanut perinteisempien medioiden painoarvoon ja vaikuttavuuteen. Maailmanlaajuiset ilmiöt syntyvät ja kuolevat somessa nopeasti ja uutistoimituksilla on kiire pysyä perässä. Uutisia ei myöskään enää välttämättä lueta näiden ”perinteisten” uutismedioiden kautta lainkaan, vaan tieto saatetaan saada muualta. Moni ”lukee” ja kuulee uutisensa nykyään epävirallisia reittejä pitkin, kuten twitter, podcastit, tiktok yms.

# data[].attributes.body
Onko sosiaalinen media alusta totuudenjälkeisyydelle? – Politiikasta

Miksi Putin on jatkuvasti iltapäivälehtien kansissa? | Long Play

Ilta-Sanomat - IS - Suomen suurin uutismedia

Iltalehti | IL - Suomen suurin uutispalvelu