# data[].attributes.headline
בזמן שישנתם: זאת כמות הקלוריות שאתם שורפים בלילה

# data[].attributes.subject
בזמן שישנתם: זאת כמות הקלוריות שאתם שורפים בלילה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מערכת ישראל היום

# data[].attributes.attachment_link.title
בזמן שישנתם: זאת כמות הקלוריות שאתם שורפים בלילה | ישראל היום

# data[].attributes.attachment_link.description
אנחנו כבר יודעים ששינה טובה מספקת לנו אנרגיה ושומרת על תפקוד תקין של הגוף, אבל האם זה גם זמן טוב לשריפת קלוריות, וכיצד נוכל למקסם את התהליך? • המומחים מסבירים

# data[].attributes.attachment_link.title
פולי סויה קלויים בתוספת מלח, ערכים תזונתיים - FoodsDictionary

# data[].attributes.attachment_link.description
ערכים תזונתיים של פולי סויה קלויים בתוספת מלח - פרווה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
תורמים למיזמי ויקימדיה

# data[].attributes.attachment_link.title
טמפה (מאכל) – ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
מאכל אינדונזי העשוי פולי סויה שעברו התססה

# data[].attributes.headline
חידון סויה תשובות

# data[].attributes.subject
חידון סויה תשובות

# data[].attributes.body
תשובות לחידון

1. ג. מזרח אסיה

2. ג. חלבון

3. ד. חימום

4. ב. פנקייק

5. ב. עשויים לאזן רמות הורמונים

6. ב. חלב סויה

7. ד. 20 גרם

8. ב. הכנת לחם

9. ג. גם וגם

10. ב. מכילה חלבון זר לגוף

11. תשובות כיתה יב

12. תשובות לחידון

1. ב. קארי

2. ב. סויה

3. ג. שום

4. א. ביצים וגבינה

5. א. סויה מותססת

6. ד. להכנת פנקייקים

7. ג. סלט

8. ד. קציצות סויה

9. א. כתחליף לקמח חיטה

10. ב. תבשיל אורז

# data[].attributes.attachment_link.title
הילימוד - גוף האדם | פרק 1 - מערכת השלד | מיוחד לילדים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חשוב להדגיש שאין גישה אחידה ליצירת תפריט דופמין - וזה בדיוק אחד היתרונות של הטרנד הבריאותי הזה. כמו ברוב הכלים שקשורים לבריאות ואורח חיים בריא, גם כאן אתם צריכים קודם כל לחשוב על הצרכים האישיים שלכם - תזונה, תחומי עניין, זמן פנוי, מגבלות ואתגרים - ולזהות מה יהיה הכי מתאים ל"תפריט" שלכם.

אינג' מציעה לחלק את הפעילויות לקטגוריות הבאות:

מנות ראשונות - פעילויות קצרות של 10-15 דקות. לדוגמה: הכנת חטיף בריא, האזנה למוזיקה, הליכה קלה או מדיטציה קצרה.

מנות עיקריות - פעילויות ארוכות יותר, שמציעות פוטנציאל גבוה יותר לשחרור דופמין. לדוגמה: מפגש עם חברים לקפה או ארוחה, השתתפות בשיעור כושר או עיסוי מפנק.

תוספות - פעילויות קצרות שכוללות "משימות עזרה", כמו סידור המיטה, פריקת המדיח, קיפול כביסה או ניקוי חדר האמבטיה.

קינוחים - פעילויות תגמול לאחר השלמת משימות "הכרחיות". אלה יכולות לכלול צפייה בסדרה האהובה עליכם, גלילה ברשתות החברתיות או משחק בטלפון הנייד, אבל שוב, רק אחרי שעשיתם משהו שבאמת מועיל לכם.

מנות מיוחדות - פעילויות שאתם עושים מדי פעם ומספקות זרימת דופמין ארוכת טווח, כמו השתתפות בהופעה שאתם ממש מחכים לה, התחרות בפעילות ספורטיבית, חופשה מפנקת או כל דבר אחר שאתם ממש מחכים לו.

בסופו של דבר, המטרה היא ליצור רשימה ארוכה עם תפריט מגוון שמקדם אורח חיים בריא ומאוזן. "בדיוק כמו בתזונה אמיתית, אין שום דבר רע בלבחור משהו מתפריט הקינוחים, אבל כנראה שלא תרגישו הכי טוב אם תאכלו רק קינוחים. אז כמו בתזונה, גם בתפריט הדופמין, הגיוון הוא הדבר המועיל ביותר", מסכמת אינג'.

# data[].attributes.attachment_link.title
תפריט דופמין: כך תייצרו את המרכיב במוח שלכם שגורם לאושר - וואלה בריאות

# data[].attributes.attachment_link.description
בתקופה האחרונה הרשת שוב סוערת בגלל דרך חדשה להגברת תחושת האושר והסיפוק בחיי היומיום. כיום יש מומחים שמבטיחים ש"תפריט דופמין" יכול לעזור לכם להרגיש טוב

# data[].attributes.headline
אכילה בררנית

# data[].attributes.subject
אכילה בררנית

# data[].attributes.attachment_link.title
ynet - בריאות - חדשות, מחקרים והתפתחויות בתחומי הרפואה

# data[].attributes.attachment_link.description
ynet בריאות: אתר הבריאות הגדול והמקיף במדינה מבית "ידיעות אחרונות". האתר מסקר באופן שוטף את כל החדשות, ההתפתחויות והתקדמות המחקר בתחומי הרפואה השונים, ולכל האוכלוסייה. באתר שפע של מידע שיעזור לכם לנהל אורח חיים בריא: מידע על דיאטות ותזונה, איכות חיים וכו'

# data[].attributes.attachment_link.title
קינוחים עם הרבה חלבון | אלמוג כהן - EATFIT אורח חיים בריא ותזונה נכונה

# data[].attributes.attachment_link.description
קינוחים עם הרבה חלבון זו משימה לא קלה, שיהיו גם טעימים, כייפים ושיהיו עשירים בחלבון איכותי. הצלחתי לעשות את זה, הנה כמה מתכונים שווים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
קינוחי חלבון

# data[].attributes.attachment_link.title
מגוון קינוחי חלבון מומלצים לחיטוב - להתחטב בלי לסבון בחיטוב! כנסו | שחר חן פודיק

# data[].attributes.attachment_link.description
רוצים להתחטב בלי לסבול ואוהבים מתוקים? מעולה! קבלו מגוון קינוחי חלבון מומלצים טעימים וקלים במיוחד, כנסו לאתר שלי יש ים מתכוני חלבון שווים!

# data[].attributes.headline
תזונה ביום כיפור שיעור 5 מטלה

# data[].attributes.subject
תזונה ביום כיפור שיעור 5 מטלה

# data[].attributes.body
שלום תלמידים

1.הבא תפריט לארוחה מפסקת יום כיפור

2.האם בריא לצום

3.מה היתרונות והחסרונות בצום

4. לאנשים מסוימים הצום יכול להזיק ..ומדוע?

5.חשוב לשתות הרבה לפני הצום?

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
הכותל בכיפור

# data[].attributes.body
עבודה ברכיבי תזנה

# data[].attributes.headline
עוגת דבש מתכון ערכים ומשמעיות

# data[].attributes.subject
עוגת דבש מתכון ערכים ומשמעיות

# data[].attributes.attachment_link.title
הנה מתכון לעוגת דבש בטבלה

# data[].attributes.attachment_link.title
100 מתוך 100: זה הירק הכי בריא בעולם | ישראל היום

# data[].attributes.attachment_link.description
גרגר הנחלים הוכתר לאחרונה כירק הבריא ביותר • אילו מחלות הוא מונע ואיך אתם יכולים לשלב אותו בתזונה? • הנה כל מה שצריך לדעת

# data[].attributes.headline
חידוני תזונה

# data[].attributes.subject
חידוני תזונה

# data[].attributes.attachment_link.title
תזונה נכונה - משאבי הוראה

# data[].attributes.attachment_link.description
תזונה נכונה - תזונה - תזונה בריאה - תזונה- מיון לקבוצות - מדידה נכונה בסרגל - תזונה נכונה - תזונה נכונה - תזונה נכונה - תזונה נכונה - תזונה נכונה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
דורון קופרשטין

# data[].attributes.attachment_link.title
מוריד את הלפטין: אורז יגרום לכם לרזות, אבל רק אם תאכלו אותו כך - וואלה בריאות

# data[].attributes.attachment_link.description
מחקרים מצאו שעמילן עמיד, שנמצא באורז וגם במזונות אחרים, יגרום לכם לאכול פחות, לשבוע מהר יותר ולרזות. אבל רק אם תאכלו את האורז בצורה הזו

# data[].attributes.attachment_link.title
תפריטים מאוזנים

# data[].attributes.attachment_link.title
קבוצות מזון תפקידיהם והמקורות מהמזון

# data[].attributes.headline
עודף או חוסר בפחמיממות

# data[].attributes.subject
עודף או חוסר בפחמיממות

# data[].attributes.attachment_link.title
עודף או חוסר פחמימות בתזונה

# data[].attributes.headline
מערכי שיעור תזונה

# data[].attributes.subject
מערכי שיעור תזונה

# data[].attributes.attachment_link.title
מערכי שיעור תזונה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מערכת ישראל היום

# data[].attributes.attachment_link.title
שוקולד לצד ברוקולי: 10 מאכלים שיעזרו לכם להפחית את הסטרס | ישראל היום

# data[].attributes.attachment_link.description
בתקופה הנוכחית רבים מאיתנו חווים תחושות קשות ולחץ נפשי • כדי להקל על המצב מומלץ לצרוך מאכלים עשירים בוויטמינים ומינרלים, שיכולים לסייע • אספנו עבורכם עשרה מאכלים הידועים ביכולת שלהם להפחתת הסטרס

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מערכת וואלה בריאות

# data[].attributes.attachment_link.title
בלי תרופות: 10 מזונות שישאירו אתכם בריאים גם בימי מתח וחרדה - וואלה בריאות

# data[].attributes.attachment_link.description
כבר 10 חודשים אנו מצויים במתח בשל המלחמה. בימים כאלו, חשוב לאמץ תזונה בריאה, שתשפר את תפקוד המוח ותפחית את רמות הסטרס. 10 מזונות שיעשו לכם (קצת יותר) טוב

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"בראש ובראשונה חשוב שהספורטאים הפראלימפיים יראו את עצמם כספורטאים בעלי הישגים וביצועים ייחודיים, על אף המוגבלות הפיזית, וכפועל יוצא מכך - להבין שכאן טמונים כוחם ועוצמתם. אדם חושב מעל 70,000 מחשבות ביום. חשוב שהם יבחרו באילו מחשבות להתמקד"

"מחקרים רבים הוכיחו כי תרגול קבוע של מדיטציות ומיינדפולנס (קשיבות לרגע הנוכחי), מוריד באופן משמעותי את רמות הסטרס והחרדה, ומסייע להיות נוכח בהווה מאשר בעבר או בעתיד. במצבים של סטרס או חרדה, היכולת 'לעגן' את עצמי לרגע הזה יכולה מאוד לעזור, במיוחד כאשר מדובר בביצועים ספורטיביים"

# data[].attributes.attachment_link.title
האתגר המנטלי של ספורטאים פראלימפיים: להפוך סטרס וחרדה לניצחון

# data[].attributes.attachment_link.description
ממש עוד רגע יחלו המשחקים הפראלימפיים בפריז וההתרגשות בשיאה. עם זאת חשוב לזכור שמעבר ליכולות אתלטיות ופיזיות של הנבחרת הפראלימפית, גם לחץ וחרדה מהווים פקטור שיכול להשפיע על הצלחתה בתחרויות. כיצד ניתן להגיע מוכנים לרגע האמת ככל האפשר? הדר ורשביק, פסיכותרפיסטית קוגניטיבית התנהגותית מהמרכז האקדמי לוינסקי-וינגייט, עם כל ההסברים

# data[].attributes.attachment_link.title
לחתוך ולשמור: המלצות חמות לשבעה ירקות קפואים

# data[].attributes.attachment_link.description
לא מה שחשבתם: ירקות קפואים בריאים וטעימים כמו הטריים, נשמרים לאורך זמן רב ומהווים תוספת דלת קלוריות ועתירת ויטמינים וסיבים לתזונה שלנו. קבלו המלצה לשבעה ירקות שאפשר להקפיא בלי ייסורי מצפון

# data[].attributes.attachment_link.title
כמה מים יש באבטיח, ענבים הם פצצת סוכר? הכל על פירות הקיץ

# data[].attributes.attachment_link.description
אבטיח טוב לראייה, המלון מסייע באיזון לחץ הדם והשזיף יסייע בשמירה על בריאות העצמות. האם אפשר לאכול פירות קיץ ללא הגבלה ומה קורה עם כמויות הסוכר שבהם? דיאטנית קלינית מלאומית עושה סדר

# data[].attributes.attachment_link.title
מחקר: צריכת הצמח מנקאי לאחר ארוחה מורידה דרמטית את רמות הסוכר

# data[].attributes.attachment_link.description
מחקר חדש של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב וחוקרים מסורוקה ומשיבא מצא כי לצמח מנקאי השפעה משמעותית על הורדת רמות הסוכר בדם בקרב חולי סוכרת סוג 2. פרופ′ אמיר תירוש, מעורכי המחקר: ”הרבה מאוד מהתחלואה המודרנית מקורה בתזונה לקויה, או לפחות היא תורמת משמעותית לתהליך התפתחות המחלות, ולכן משם אנחנו מצפים שיגיעו גם הפתרונות”

# data[].attributes.attachment_link.title
פורטל מוסדות חינוך

# data[].attributes.headline
מטבח מלקולרי

# data[].attributes.subject
מטבח מלקולרי

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/drive/u/0/shared-with-me

# data[].attributes.headline
תזונה וטכנולוגיה של מזון

# data[].attributes.subject
תזונה וטכנולוגיה של מזון

# data[].attributes.body
https://mail.google.com/mail/u/0/?tab=rm&ogbl#search/%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%AA+%D7%94%D7%97%D7%95%D7%9E%D7%A8%D7%99%D7%9D?projector=1

# data[].attributes.headline
ילדה בת 10 כמבריחת מזון בגטו וארשה

# data[].attributes.subject
ילדה בת 10 כמבריחת מזון בגטו וארשה

# data[].attributes.body
http://www.historicalmoments2.com/%D7%99%D7%9C%D7%93%D7%94-%D7%91%D7%AA-10-%D7%9B%D7%9E%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%97%D7%AA-%D7%9E%D7%96%D7%95%D7%9F-%D7%91%D7%92%D7%98%D7%95-%D7%95%D7%90%D7%A8%D7%A9%D7%94

# data[].attributes.body
https://scienceinmyplate.com/

# data[].attributes.headline
המדע מאחורי - ההתמכרות לסוכר ופחמימות-סרטון

# data[].attributes.subject
המדע מאחורי - ההתמכרות לסוכר ופחמימות-סרטון

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=pVo3692gQrE

# data[].attributes.body
https://yeladim.org.il/wp-content/uploads/2017/06/tzuna_guy.pdf

# data[].attributes.headline
סרטוני אוכל איטלקי

# data[].attributes.subject
סרטוני אוכל איטלקי

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/playlist?list=PLcT62Q0GP2Ny_-9GGuRK-esMc9VdhefZo

# data[].attributes.headline
מזון ובריאות

# data[].attributes.subject
מזון ובריאות

# data[].attributes.body
https://www.naturemed.co.il/%D7%90-%D7%91-%D7%A9%D7%9C-%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%90%D7%95%D7%AA

# data[].attributes.body
https://michaelkatz1.com/author/michaelkatz1/

# data[].attributes.headline
עבודה בטיחות במטבח

# data[].attributes.subject
עבודה בטיחות במטבח

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/1MpsaSVLloLLGt8JPSJlMGG01AeyJxE6LpFxmwm1P-7Q/edit

# data[].attributes.body
https://holistic.ort.org.il/category/%D7%9E%D7%99%D7%98%D7%91%D7%99%D7%95%D7%AA-well-being/%D7%97%D7%95%D7%96%D7%A7%D7%95%D7%AA/acts/

# data[].attributes.headline
הצגת מודל אפרת (תאומות)

# data[].attributes.subject
הצגת מודל אפרת (תאומות)

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=CE8npBdyTSk

# data[].attributes.headline
פרמידת המזון

# data[].attributes.subject
פרמידת המזון

# data[].attributes.body
https://mail.google.com/mail/u/0/?tab=rm&ogbl#search/%D7%97%D7%95%D7%9E%D7%A8+%D7%9C%D7%99%D7%9E%D7%95%D7%93%D7%99/QgrcJHrtprHgLTvJKrcqHkPQggQMxxJFZjG?projector=1&messagePartId=0.1

# data[].attributes.body
https://www.ecosupp.co.il/minerals/

# data[].attributes.headline
מהו מזון בריא

# data[].attributes.subject
מהו מזון בריא

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/drive/u/0/folders/1G8umRK3cTnpraJrNXBDT4qLmj7LgP5RU

# data[].attributes.headline
תזונה משרד החינוך 2

# data[].attributes.subject
תזונה משרד החינוך 2

# data[].attributes.attachment_link.title
תזונה 2 משרד החינוך

# data[].attributes.headline
תזונה משרד החינוך 1

# data[].attributes.subject
תזונה משרד החינוך 1

# data[].attributes.attachment_link.title
תזונה משרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כולנו עוברים לאחרונה תקופה קשה במיוחד, על רקע הטבח הנורא בדרום והמלחמה שהחלה בעקבותיו. באופן טבעי, הנסיבות מובילות אותנו פעמים רבות למצבים של לחץ וחרדה. סידרנו לכם רשימה של שמונה מאכלים שיכולים לסייע להתמודד עם תחושות אלו.
"אם צריך נפסיד כספים בשביל שננצח": המסעדן מאשדוד במסר ברור לממשלה ולצבא
"מתכונת מלחמה": השף המוכר בצעד חריג על רקע הלחימה
1. אבוקדו - האבוקדו מכיל כמות גבוהה של ויטמין B, שנחשב לכזה שמפחית את תחושת הלחץ.

2. אוכמניות - אוכמניות עשירות בחומרים מזינים ובנוגדי חמצון, מה שעשוי לסייע להתמודדות עם חרדות. על פי מחקר שנערך, ההשפעה העיקרית של נוגדי החמצון היא על אנשים בגילאי 40 ומעלה.

3. מזונות עשירים בסידן - מוצרי חלב כמו יוגורט למשל, מכילים סידן רב. על פי מחקר שנערך בארצות הברית, מבין 1,233 סטודנטים שלקחו בו חלק, אלו שצרכו לפניו מוצרים בעלי כמות גדולה של סידן, נמצאו במצב רוח טוב בהרבה מאלו שנמנעו מכך.

4. ביצים - ויטמין D, הקיים בביצים בכמות גבוהה, משפיע על תפקודה של מערכת העצבים שלנו. רוב המחקרים בנושא הצביעו על ירידה בתסמינים של דיכאון וחרדה עקב צריכה נרחבת שלו.

5. ירקות - רבים מעידים כי אכילת עלי חסה, מלפפונים, גזר ודומיהם משפרת משמעותית את מצב הרוח שלהם. אולי גם לכם כדאי לנסות.

6. אגוזים וזרעים - מחסור באבץ נקשר בדרך כלל לחרדה, וקיים בכמות גבוהה באגוזים ובזרעים השונים.

7. תפוזים - גם במקרה הזה אנו שמים את הדגש על המרכיב הבריאותי שמשפיע על מצב רוחנו. ויטמין C, שמשפיע לחיוב על תגובת גופנו למצבי לחץ, קיים בפרי ההדר באופן משמעותי.

8. סלמון - הסלמון מכיל חומצות שומן אומגה 3, שמפחיתות את ההורמונים העשויים להוביל לתחושה כבד של מתח על גופנו.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מלחמת חרבות ברזל

# data[].attributes.attachment_link.title
סובלים מחרדה במלחמה? קחו שמונה מאכלים שיסייעו לכם להוריד אותה

# data[].attributes.attachment_link.description
על רקע המשך המלחמה הקשה, סידרנו לכם רשימה של שמונה מאכלים שיוכלו לעזור לכם להתמודד עם התחושות הקשות בתקופה זו

# data[].attributes.attachment_link.title
לקראת הקיץ והחופש הגדול | מעגל השנה | מרחב פדגוגי | משרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
יחד עם השמחה הרבה וההתרגשות לקראת היציאה לחופש, לעיתים ישנו חשש אמיתי מהלא נודע ומהבלתי מוגדר שהוא מביא עמו. בשגרה המוכרת גם יש ביטחון וודאות. פעילויות העוסקות בחששות לקראת היציאה לחופש הגדול ובתוכניות לעתיד.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ד”ר ארז גרטי

# data[].attributes.attachment_link.title
אורז – השקר הלבן

# data[].attributes.attachment_link.description
עדכון 28.2.16: בשל ריבוי פרסומים באמצעי התקשורת על קיום ארסן באורז, ערכנו סקירת ספרות בנושא. האורז הוא המרכיב העיקרי בתפריטה של כמחצית מאוכלוסיית העולם ומרכיב מרכזי בתפריט של חלקים רבים אחרים שלה. האורז הוא גם הדגן השני הכי נצרך בעולם. כבר נאמר בעבר שמיליארד סינים אינם טועים. האמנם?תעשיות המזון מגלג…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יש להשלים ערך זה: בערך זה חסר תוכן מהותי. חסר מידע על מבנה הארגון, יעדיו ודרכי פעולתו. ייתכן שתמצאו פירוט ב דף השיחה.

הנכם מוזמנים להשלים את החלקים החסרים ולהסיר הודעה זו. שקלו ליצור כותרות לפרקים הדורשים השלמה, ולהעביר את התבנית אליהם.

הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (ב אנגלית: OECD - Organisation for Economic Co-operation and Development; ב צרפתית: Organisation de coopération et de développement économiques, OCDE) הוא ארגון בינלאומי של המדינות המפותחות המקבלות את עקרונות הדמוקרטיה הליברלית ו השוק החופשי. מקורותיו בארגון לשיתוף פעולה אירופאי (Organisation for European Economic Co-operation - OEEC), שהוקם כארגון כלכלי מקביל ל נאט"ו, וזאת כדי לעזור ליישם את תוכנית מרשל לבנייה מחדש של אירופה לאחר מלחמת העולם השנייה. לאחר מכן קיבל הארגון לשורותיו מדינות מחוץ לאירופה, ובשנת 1961 נקבע שמו הנוכחי.

מנהלת הארגון יושבת בשאטו דה לה מואט ( Château de la Muette) שב פריז, בירת צרפת. בארגון חברות 37 מדינות אשר מייצרות למעלה מ-60% מהתוצר העולמי. מדינות אלו חולקות ערכים משותפים של דמוקרטיה וכלכלת שוק חופשי ומשתפות פעולה אל מול האתגרים הכלכליים, החברתיים והסביבתיים בעולם הגלובאלי. ה-OECD הוא פלטפורמה לדיון במדיניות, השוואת ביצועים, איתור פתרונות לקשיים וגיבוש קודים, עקרונות מנחים וסטנדרטים משותפים לביצוע מדיניות כלכלית וחברתית ברמה הלאומית. במסגרת הארגון כל מדינה חברה יכולה לתרום באופן משמעותי לקביעת מדיניות הארגון וניסוח קווי פעולה משותפים.

נכון לאמצע 2020 חברות בארגון 38 מדינות. מתוכן, קולומביה, קוסטה ריקה ו מקסיקו מוגדרות כבעלות הכנסה בינונית (מסומנות ב-*) על ידי הבנק העולמי; שאר המדינות מוגדרות כבעלות הכנסה גבוהה.

המדינות המקימות

16 המדינות הבאות הקימו את הארגון ב-1948:

שאר המדינות החברות

22 המדינות הבאות הצטרפו לארגון לאחר הקמתו (המדינות מסודרות לפי סדר הצטרפותן, כאשר שנת ההצטרפות מופיעה בסוגריים):

ערך מורחב - יחסי OECD-ישראל

ישראל הייתה לחברה מלאה בארגון ב- 7 בספטמבר 2010.‏ גם קודם להצטרפותה, במרבית התקשרויותיה עם מדינות אחרות ב אמנות למניעת כפל מס היא אימצה את אמנת המודל של ה-OECD.

בשנת 2006 שינה בנק ישראל את שיטת החישוב של ה תמ"ג הישראלי כך שיתאים לשיטות החישוב של הארגון כדי לאפשר את הצטרפות ישראל אליו. קודם הצטרפותה, ישראל בדרך כלל השוותה את עצמה לסטטיסטיקה שהארגון מפרסם, ולרוב היא קיבלה ציונים נמוכים בהשוואה לרוב המדינות בארגון.

ב- 16 במאי 2007 פתח ה-OECD‏ בשיחות עם ישראל אודות הצטרפותה העתידית לארגון כחברה מלאה. בנוסף לישראל, פתח הארגון בשיחות הצטרפות גם עם רוסיה, אסטוניה, סלובניה ו צ'ילה.

במאי 2009 הצטרפה ישראל לאמנה למניעת השוחד של מדינות ה-OECD בחיקוק עבירה של שוחד גם מחוץ לישראל, על יצואן או חברה המציעים שוחד לעובד ציבור זר. החוק ישים במיוחד כלפי מדינות עולם שלישי, שם נהוג לקדם עסקות באמצעות שוחד. באוגוסט 2009 הגיעה לישראל משלחת מטעם הארגון והגישה המלצות שונות, אחת העיקריות שבהן נוגעת להפחתת המעורבות הממשלתית בחקלאות הישראלית. המלצה נוספת של הארגון היא פיצול תפקיד היועץ המשפטי לממשלה ו התובע הכללי. עמדת הארגון היא שמילוי שני התפקידים בידי אדם אחד, מפריע לטיפול משפטי אובייקטיבי, ומערב בין אינטרסים פוליטיים לכלכליים.

ב- 19 בינואר 2010 פרסם הארגון דו"ח הקובע שאם מדינת ישראל תצטרף לשורותיו, היא תהיה המדינה בעלת שיעורי העוני הגדולים ביותר בארגון. בנוסף, הוא גם קבע שמדינת ישראל מפולגת מבחינה חברתית ובעלת פערים כלכליים רבים בין שכבות האוכלוסייה. עם זאת, העוני הנמדד בדו"ח הזה הוא עוני יחסי ולא עוני אבסולוטי, ולכן קובע רף שונה להחשבתם של אזרחים לעניים בכל מדינה ומדינה. מבחינת תמ"ג לנפש, ישראל אינה הענייה ביותר ביחס למדינות ה-OECD.

מזכ"ל הארגון, אנחל גורייה, שביקר בישראל בינואר 2010, דיבר על שלוש בעיות שעיכבו את הצטרפות ישראל לארגון: האמנה למניעת שוחד, קניין רוחני והסטטיסטיקה ב מזרח ירושלים וב רמת הגולן. הוא צפה כי ישראל תצורף לארגון עד מאי 2010.‏

בנושא ה קניין הרוחני, הארגון דורש מישראל, להאריך את זמן תוקף ה פטנט עבור תרופות, כך שיידרש זמן רב יותר עד שיתאפשר לייצר מקבילה גנרית. סגן שר הבריאות דאז, יעקב ליצמן, התנגד לשינוי החוק, מכיוון שזה "יפגע בבריאות תושבי מדינת ישראל ויפחית את ה נגישות לתרופות זולות ובטוחות". ליצמן אף טען שהחוק בישראל כיום אינו שונה מהחוק במרבית המדינות החברות בארגון.

בתחילת מאי 2010 הפעילו הפלסטינים מאמצים דיפלומטיים כדי למנוע את הצטרפות ישראל לארגון, אך ללא הצלחה. ב- 10 במאי 2010 הצביעו שגרירי כל המדינות החברות בארגון בעד הזמנת ישראל להצטרף לארגון. שר האוצר, יובל שטייניץ, הגיב ואמר, כי זה הארגון היוקרתי ביותר אליו התקבלה ישראל מאז קבלתה לאו"ם. ב- 29 ביוני 2010 נחתם ב שגרירות ישראל בצרפת הסכם ההצטרפות של ישראל לארגון.

ב- 23 באוגוסט 2011 טען החשב הכללי לשעבר ירון זליכה, כי ישראל נכנסה לארגון בזכות לחץ מצד הנשיא בוש, אשר מנע כניסת מדינות חדשות לארגון עד שאושרה כניסת ישראל.

אתר האינטרנט הרשמי של הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי

האתר הרשמי של ה-OECD (באנגלית)

צבי לביא, חלק מהעולם: ישראל התקבלה לארגון ה-OECD, באתר ynet, 10 במאי 2010

הנוסח המלא של אמנת המודל למניעת כפל מס של ארגון ה-OECD

אסף שפירא, אפרת אבן, נעמי הימיין רייש ויניב רינגוורץ, ישראל מצטרפת ל-OECD, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 27 במאי 2007

אבי נוב, ‏האנומליה של ההצטרפות ל-OECD, באתר גלובס, 26 באוקטובר 2004

גד ליאור ודוד רגב, למה לא נכנסנו ל-OECD - כי נשים וערבים מופלים, באתר ynet, 22 באוקטובר 2009

תני גולדשטיין, ישראל ב-OECD? כשיבוא המשיח, באתר ynet, 25 בנובמבר 2009

מאיר קפוטא, מכירת החוף מנוגדת לעקרונות OECD, באתר TheMarker‏, 25 בנובמבר 2009

הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

# data[].attributes.attachment_link.title
הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
יש להשלים ערך זה: בערך זה חסר תוכן מהותי. חסר מידע על מבנה הארגון, יעדיו ודרכי פעולתו. ייתכן שתמצאו פירוט ב דף השיחה. הנכם מוזמנים להשלים את החלקים החסרים ולהסיר הודעה זו. שקלו ליצור כותרות לפרקים הדורשים השלמה, ולהעביר את התבנית אליהם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עודף משקל, לרבות השמנת יתר, מאפיין למעלה ממחצית מכלל הגברים והנשים החיים במדינות ה- OECD. בעוד שהסיבות העומדות בבסיס העלייה בעודף משקל הן רבגוניות ומורכבות, שינויים באורחות החיים כולל תזונה לא בריאה ופעילות גופנית לא מספקת הם שני גורמי הסיכון המובילים.

אנשים החיים עם עודף משקל נמצאים בסיכון גבוה יותר לפתח מחלות כגון סוכרת מסוג 2, סרטן ומחלות לב וכלי דם. כמו כן שימוש תכוף בשירותי בריאות ועלויות בריאות גבוהות יותר קשורים למחלות כאלה. לעודף משקל יש גם השלכות כלכליות שליליות על המשק - הוא פוגע בפריון העבודה, למשל, בשל שיעורי היעדרות גבוהים יותר של עובדים כתוצאה ממחלות הקשורות לעודף משקל.

ליותר מ-90% ממדינות ה-OECD יש תוכניות פעולה להתמודדות עם תזונה לא בריאה וחוסר פעילות גופנית. התערבויות הכלולות בתוכניות פעולה אלו נועדו בדרך כלל להשפיע על אנשים לבחור בתזונה בריאה יותר (למשל באמצעות סימון מזון), לבצע יותר פעילות גופנית (למשל באמצעות "שטחים ירוקים"), לצרוך פחות מזון לא בריא (למשל מס על משקאות ממותקים) או להגביל את הגישה למוצרים לא בריאים (למשל, איסור על מזון לא בריא בחללים מסוימים).

במחקר זה נבחנו 12 התערבויות המבוצעות במדינות OECD כולל תוכניות לסימון מזון, ייעוץ לאורח חיים, תוכניות קהילתיות ובתי ספר, כמו גם שימוש באפליקציות לקידום בריאות. הערכת ההתערבויות בוצעה לאור מספר קריטריונים של אפקטיביות, יעילות ושוויון. ממצאי המחקר מצביעים על יעילות של התערבויות שונות, המפחיתות את הוצאות הבריאות ומשפרות את הפריון של כוח העבודה. לדוגמה, Nutri-Score, המתבססת על דירוג מוצרים לפי ערכיהם התזונתיים, וסימון מזון בחזית האריזה.

על בסיס ממצאי המחקר ניסחו החוקרים חמש המלצות מדיניות עבור מדינות :

1. יצירת "חבילות מדיניות" מקיפות: רצוי לנקוט במספר התערבויות משלימות במקביל, לרבות כאלה המתמקדות ב"מורד הזרם", דהיינו שינוי התנהגות ברמת הפרט, וכן התערבויות "במעלה הזרם" שמטרתן לשנות את הסביבה בה אנשים חיים, כגון שיפור איכות המזון ופיתוח שטחים ירוקים.

2. להתמקד בצרכיהן של קבוצות מוחלשות: עודף משקל משפיע באופן לא פרופורציונלי על אנשים ממעמד סוציו-אקונומי נמוך יותר, לכן נדרש מאמץ מרוכז כדי לתת מענה המותאם לצרכיהם, למשל ביצוע פעולות להגברת רמות האוריינות הבריאותית (בהינתן שזו נמוכה יותר בקבוצות מוחלשות), מתן שירותים בשפות אחרות ושימוש באסטרטגיות תקשורת מגוונות המוכוונות לקבוצות מודרות חברתית.

3. הגברת ההשתתפות בתוכניות להפחתת משקל: התנהגויות הקשורות לעודף משקל מעוצבות על ידי גורמים תרבותיים, סוציו-אקונומיים וסביבתיים. לכן, קובעי מדיניות יכולים לסייע בהרחבת ההשתתפות והגברת ההתמדה של אנשים הסובלים מעודף משקל בתוכניות להפחתת משקל על ידי אסטרטגיות שונות כגון מתן תמיכה חברתית ושימת דגש על הגדרת יעדים המכוונים לשינוי התנהגות. אסטרטגיות כאלה יגדילו את הסבירות שההתערבות תהיה יעילה בטווח הארוך.

4. אימוץ התערבויות מוצלחות: יותר ממחצית מכל ההתערבויות שנבחנו, אומצו על ידי מדינה אחת ממדינה אחרת (מדינת המקור של ההתערבות). תהליך האימוץ הוא מורכב ודורש הבנה מעמיקה של ההתערבות תוך התאמתה למדינה הקולטת. כדי לסייע באימוץ התערבויות מומלצות, על קובעי המדיניות להקדיש משאבים לתמיכה בתהליך הלימוד והאימוץ שלהן. רצוי להשקיע משאבים בטיפוח קשרים בין אנשי מפתח במדינות שונות, פיתוח הנחיות ליישום ומחקר בתחום.

5. קידום מחקר אמפירי של התערבויות מבוססות ראיות: כדי לשפר את איכות הראיות התומכות בהתערבויות להפחתת עודף משקל, מומלץ כי קובעי מדיניות יקבעו אמות מידה מינימליות למחקר הדרוש לבחינת התערבויות. רצוי, למשל, לדרוש מהחוקרים לפרט את אופן הערכת ההתערבות כאשר הם מגישים בקשה למימון מחקר. עוד מומלץ לקדם מחקר משותף בין האקדמיה לגופי בריאות הציבור, ולהקדיש חלק מהמימון לניטור ההתערבויות ולהערכתן.

OECD. Healthy Eating and Active Lifestyles: Best Practices in Public Health. June 2022.

# data[].attributes.attachment_link.title
תזונה בריאה ואורח חיים פעיל: המלצות מדיניות של חוקרי OECD

# data[].attributes.attachment_link.description
חדשות הר"י | חוק ההסדרים | חדשות בריאות | חדשות הר"י | חוק ההסדרים | חדשות בריאות | תזונה בריאה ואורח חיים פעיל: המלצות מדיניות של חוקרי OECD | עודף משקל, לרבות השמנת יתר, מאפיין למעלה ממחצית מכלל הגברים והנשים החיים במדינות ה- OECD.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
נאוה רוזנפלד,שלומית דיליאון

# data[].attributes.attachment_link.title
מה הקשר בין תזונה ואורח חיים בריא לתיק השקעות פיננסיות? תתפלאו

# data[].attributes.attachment_link.description
השקעה בבריאותו וברווחתו של אדם חשובה לא פחות מהשקעה בעתיד הכלכלי שלו. באופן מפתיע, העקרונות של אסטרטגיות השקעה פיננסיות טובות אינם שונים כל כך מאלה של שמירה על תזונה נכונה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מהן בדיקות איכות מזון ובטיחות מזון?
בדיקות איכות מזון ובטיחות מזון נוגעות בכל שלבי הייצור של חומר הגלם, העיבוד, הטיפול והאחסון של המזון ובאים לטפל ולמנוע ארבעה סוגי סיכונים:

סכנות ביולוגיות - נוכחות חיידקים ועובשים במזון ברמה גבוהה מהמוגדר בתקן כפועל יוצא של ייצור, אחסון והגשה לצרכן בתנאים לא נאותים.

סכנות כימיות - חומרי הדברה בפירות וירקות כתוצאה מאי חיטוי, שימוש בחומרי הדברה וניקוי מסוכנים אשר עלולים לחדור אל הפרי/ירק ועוד.

סכנות אלרגיות - נוכחות של מוצרים רבים העלולים לגרום לתגובות אלרגיות שונות. המטרה היא בין היתר בירור מקדים ואיתור רגישויות במזון עבור הציבור הרחב.

סכנות פיזיקליות - אין צורך, זה מושג ברור.

הענפים וסוגי המזון הזקוקים לשירותי בדיקות, בטיחות מזון ואבטחת איכות מזון:

ענפים: תעשיית המזון / רשתות שיווק / יצרני מזון / חברות הנדסה / חוות ניסוי חקלאיות / משתלות / חקלאים / מסעדות ובתי קפה / בתי אריזה / חברות קייטרינג / בתי מלון / בתי אבות / בתי חולים / ועוד.

סוגי מזון: בשר / חלב ומוצריו / מוצרי סויה / מוצרי מאפה / מזונות לבעלי חיים / תערובות דגנים / תוספי תזונה / קמח / שמן זית / ועוד.

סוגי הבדיקות הנדרשות:

אבטחת איכות מזון / בדיקות כימיות / בדיקות מלקולריות / בדיקות מיקרוביאליות / בדיקות ניטור סביבת מזון / אקרילאמיד במזון / סלמונלה ועוד. מעל 400 בדיקות שונות המתבצעות במעבדות השונות של הקבוצה. לרשימה המלאה >>

גורמים מסכנים במוצרי מזון לדוגמא:

המומחיות שלנו

מעבדות מילודע & מיגל מקבוצת Mérieux NutriSciences פועלות ומוקדשות לשיפור אבטחת איכות המזון ובטיחות המזון באמצעות מחקר תזונה, מצוינות מדעית וחדשנות בכל שלב בשרשרת אספקת המזון. החל משלב הרעיון והפיתוח ועד לבדיקות איכות מזון מקיפות והגעת המוצר אל הצרכן. בטיחות מזון, בדיקות ובקרת איכות מזון בלב המומחיות שלנו כשותפים המובילים את תעשיית המזון העולמית. הניתוחים המדעיים שלנו מבוצעים על ידי רשת בינלאומית של מעבדות מוכרות, כל אחת עם הבנה מעמיקה של דרישות גלובליות ומקומיות במסגרת מתמשכת המתפתחת ללא הרף.

המעבדות לבדיקת מזון של הקבוצה מתמחות בבדיקות מזון לבני אדם ובעלי חיים, ומצוידות במכשור מגוון הכולל מערכות כרומטוגרפיה וספקטרוסקופיה מהמתקדמות ביותר ומבחר ציוד לטחינה, ייבוש, זיקוק, מיצוי וטיטרציה. מכשור זה והניסיון הרב שנצבר במעבדה מאפשרים ללקוחותינו ליהנות מבדיקות איכות מזון מקצועיות, מהירות ואמינות למוצרי בשר, תחליפי בשר, מוצרי חלב וסויה, מוצרי מאפה, תבלינים ושמנים וכן תערובות דגנים, קמחים ומספוא לבעלי חיים. המעבדה משמשת כמעבדת הבית של מועצת הצמחים - ענף הזית, האחראית על בדיקת איכות וטוהר של שמני זית. המעבדות מבצעות בדיקות מיקרוביאליות לזיהוי זיהומים בכל סוגי המזון.
אנו פועלים לסיפוק מצוינות ללקוחות! מעבדות מילודע & מיגל מעניקות מענה ושירות מקצועי ברמה בינלאומית >>
כיום, אסטרטגיות ניהול סיכונים מתמקדות בפרמטרים מרובים וקבלת החלטות מבוססים על ניסוי הביצועים של כל בעלי העניין. אנו מציעים שירותי בדיקה, ביקורת, ייעוץ, בקרת איכות מזון, הדרכה ומחקר ברחבי העולם. כל השירותים האלה ניתנים להתאמה אישית על מנת לענות על צרכי איכות מזון ובטיחות מזון של יצרנים, חברות עיבוד מזון, קייטרינג וקמעונאים.

תקנים, הסמכות והכרה

כיום קיימת יותר ויותר מודעות לנזקים שיכולים להיגרם כתוצאה מצריכת מזון לא בטיחותי. משרד הבריאות ומשרד החקלאות הקשיחו את הדרישות אל מול כל ספקי השירות בענף המזון מתוך מאמץ למזער את הנזקים וכוונה לשמור ככל שניתן ,שמירה מלאה על בריאות הציבור. הדרישות מייצגות את רמות המקסימום של המצאות גורמי הסיכון המותרים במזון. הטכנולוגיה כל הזמן מתקדמת והיא מאפשרת יותר ויותר עם הזמן זיהוי והורדה של רמת גורמי הסיכון במזון. בעקבות כך מתבצעים שינויים בהגדרת התקן ובדרישות התקן. מוזמנים לקרוא בהרחבה על חוק סימון תזונתי וכל דרישות התקן.

מעבדותינו נמצאות בקשר מתמיד עם משרד הבריאות, משרד החקלאות וכל גוף רגולטורי רלוונטי בארץ ובעולם פועלות עפ"י התקנים הנדרשים ומבצעות באופן מתמיד מחקר ופיתוח על מנת לשפר את השירותים המוענקים.
בנוסף אנו מספקים שירותי בדיקה, ייעוץ והכוונה למפעלי מזון, יבואנים ויצואנים של מזון ולכל העסקים והגופים בענף המזון, תעשיית המזון והחקלאות.

מעבר לבדיקות השגרתיות ניתן לקבל יעוץ בנוגע לתוויות וסימוני מזון לייצוא לכל מדינה בעולם, כמו כן תמיכה מלאה של אנליזות בתחום הכימיה ומיקרוביולוגיה.
עצם היותנו ממשפחת מעבדות מגוון הבדיקות המבוצעות במעבדות מילודע&מיגל Mérieux NutriSciences קבוצה המונה כ-100 מעבדות המתפרשות על פני 22 מדינות ברחבי העולם, אנו חשופים למידע מהיר ועדכני לגבי פיתוח בדיקות חדשות בותקנים בינלאומיים בתחום בטיחות ואיכות המזון, וכמו כן מידע אונליין על חדשות, טרנדים, ספי רגישות, חידושים, רגולציות חדשות, מידע כללי וחדשני מרחבי העולם, עובדה המציבה אותנו תמיד ובזמן אמת כמה צעדים לפני כל היתר.
מעבדת מילודע & מיגל הינה מעבדה מוסמכת ע"י הרשות להסמכת מעבדות בעלת תקן 17025 ומוכרת על ידי משרד הבריאות ומשרד החקלאות לביצוע בדיקות מזון, בדיקת שאריות חומרי הדברה ועוד.
שירותי הבדיקות והבקרה מבוצעים תוך הקפדה מלאה על סודיות, על פי פרוטוקולים כתובים הנסמכים על תקנים ישראלים, STANDARD METHODS, EP, EPA, ISO ,USP ותקנים בינלאומיים נוספים. כל התהליכים מבוקרים ע"י מחלקת אבטחת איכות המזון המבקרת את כל התהליכים ומפקחת על דיוקם, אמינותם ועמידתם של התהליכים במעבדות בתקנים המחמירים ובהכרות הנדרשות. >> קראו עוד על דרישות התקן

בדיקות בטיחות מזון:

מיקרואורגניזמים מזהמי מזון

סטריליות מסחרית

כושר השתמרות של מוצרים משומרים

חיי מדף של מוצרים שונים

שאריות חומרי הדברה במזון לרבות פחמימנים מוכלרים, זרחנים אורגניים, חנקנים אורגניים, פירטרואידים וכו', רעלנים כגון : מיקוטוקסינים ובהם אפלטוקסינים ואוכראטוקסינים,

בדיקות לשאריות מתכות כבדות

בדיקות חומרים משמרים

בדיקות מתכות במזון

בדיקות אקרילאמיד

בדיקות מיגרציה

ועוד

בדיקות לסימון תזונתי:

אפר

רטיבות

פחמימות

סיבים תזונתיים

אחוז שומן

אחוז שומן רווי

פרופיל חומצות שומן

פרופיל חומצות חומצות שומן אומגה 3 ו 6

פרופיל חומצות שומן trans

מינרלים : סידן , נתרן , ברזל, מגנזיום ועוד

מתכות כבדות : ניקל, כספית, עופרת , ארסן ועוד

כולסטרול

סוכרים ב HPLC

חלבון

ויטמינים

אפלטוקסינים HPLC

חומרים משמרים

אלרגנים : גלוטן, סויה, בוטנים, ביצה, חלב

ערך פחמימות וערך קלורי

בדיקות לתוספי מזון:

בדיקות במזון עפ"י דרישות תקן ישראלי:
הבדיקות הנרחבות והקפדניות, הצוות המקצועי ברמה הבינלאומית והמכשור המתקדם ביותר מעניקים לכם מענה איכותי ומהיר ככל שניתן לאבטחת המזון ואיכותו.
אנו נדאג לכם:

במזון כמו: שמן זית, תה, שמן למאכל, קפה ועוד.

בדיקות מינרליות כמו: ברזל, אשלגן, סידן, נתרן, מגנזיום ועוד.

בדיקות בטיחות לניטור סביבת עבודה:

דיגום מים בתהליכים שונים בייצור השוטף.

ביצוע ניטור זיהומים של חדרים נקיים במפעלים (כבדיקה בלתי תלויה): אוויר, משטחים, ידי עובדים וביגוד.

וולידציות לחדרים נקיים- דיגומי אוויר, משטחים ועובדים על ידי Air Sampler מכוייל לספיקות קבועות בעזרת צוות מיומן של דוגמים - ביצוע בדיקה לחדר נקי מלאה החל משלב בניית חדר נקי ועד לסיום התהליך.

בדיקות המזון של מעבדות מילודע&מיגל

לשירותי מניעה וניהול הסיכונים שזוהו בתהליכי הבדיקות לבטיחות המזון בכל שלב.

לבניית תכנית עבודה ותהליך טיפול עקבי ושיטתי למניעת סיכוני בטיחות במזון.

לעמידה מלאה בדרישות התקן הקבועות בחוק ונדרשות ע"י משרד הבריאות ומשרד החקלאות, ובתקנים בינלאומיים עפ"י צורך.

לפיתוח דרכים לשיפור ייצור ואיכות מוצר. דבר המבטיח מקסימום איכות וצמצום כמות ההחזרים (recall).

לשיפור וזירוז תהליכי עבודה.

עמידה בתקנים היא מחויבת על פי חוק, אך מעבר לכך יש לה חשיבות גם ברמה הכלכלית עסקית. מחקרים רבים מוכיחים כי עמידה ברמת התקן עוזרת לכל ענפי המזון להגיע אל מוצר איכותי במינימום נזקים והחזרים, דבר המוביל לתועלת כלכלית גבוהה, בבחינת : טוב לצרכן - טוב לעסק.

הרחיבו את הידע שלכם על שירותי בטיחות ואיכות מזון של מעבדותינו:

# data[].attributes.attachment_link.title
אבטחת איכות מזון ובטיחות מזון - מאפיינים, סוגי בדיקות ומומחיות

# data[].attributes.attachment_link.description
בדיקות איכות מזון ובטיחות מזון נוגעות בכל שלבי הייצור של חומר הגלם, העיבוד, הטיפול והאחסון של המזון ובאים לטפל ולמנוע ארבעה סוגי סיכונים: סכנות ביולוגיות - נוכחות חיידקים ועובשים במזון ברמה גבוהה מהמוגדר בתקן כפועל יוצא של ייצור, אחסון והגשה לצרכן בתנאים לא נאותים.

# data[].attributes.headline
טיקטוק לחמים

# data[].attributes.subject
טיקטוק לחמים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אופיר זילביגר - איכות חיים פיננסית

# data[].attributes.attachment_link.title
איך להתמודד עם יוקר המחיה בישראל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
גל עליות המחירים במשק לא עוצר. הציבור הישראלי נאלץ להתמודד כמעט מדי יום עם התייקרויות בכל המוצרים והשירותים. חשבון החשמל מזנק, תעריפי המים קופצים, מחיר הלחם האחיד עולה, הדלק שובר שיאים, למרות שכאן צפויה לנו מעט הקלה בקרוב, וגם והיבואנים מצטרפים לחגיגה ומעלים מחירים מכל הבא ליד - מחיתולים ועד אורז וטונה. וזו רק רשימה חלקית. האינפלציה בעקבות כך מטפסת, בנק ישראל נאבק בה באמצעות שורה של העלאות ריבית, וזה לבדו מוסיף עוד מאות שקלים מדי חודש לתשלום המשכנתה. בקיצור, לא קל.

התקופה הזו דורשת מממשפחות רבות להתאים את עצמן למציאות הכלכלית המאתגרת. במילים אחרות: להדק את החגורה כדי להביא לחיסכון של מאות ואף אלפי שקלים במצטבר. איך עושים את זה? נעזרנו לשם כך במנהלי קהילות כלכליות ברשתות החברתיות ובמומחית בתחום הכלכלה שסיפקו לנו טיפים לגבי התנהלות פיננסית נכונה. קבלו 5 עצות שמתאימות לכל משפחה בישראל.

"אם אתם מבלים בקיץ עם הילדים: נסו באחד הימים להקצות לילד סכום מוגדר מראש לאותו היום, ולתת לו לנהל אותו (כמובן בפיקוח ההורים). כאשר מקצים לילד את התקציב מראש, ניתנת לו גם תחושת הבחירה, שמביאה עמה גם תחושה של אחריות ותכנון. מדובר גם בתחושה מעצימה ומלמדת מאוד עבור הילד, וגם כלי שעשוי להקל מאוד על ההורה. במקום להתמודד עם אינספור בקשות במהלך היום, הילד יודע מראש מה הסכום העומד לרשותו, לרצונותיו השונים ועליו לעמוד בו בלי לחרוג ממנו".

על וינר ואפרת טל: "אל תוותרו לגמרי על בילויים בחופש הגדול. חפשו בגוגל בילויים חינמיים או כאלה בתשלום מופחת, יש לא מעט אירועים כאלה בארץ וגם בחו"ל אם אתם בכל זאת טסים לחופשה. יש ימים חינמיים במוזיאונים ובשלל מוסדות ואירועי תרבות. שווה לגייס את הילדים לחיפוש. בכלל, נצלו את הדיבור על עליית המחירים לחינוך פיננסי לילדים - הכותרות עוסקות בעליית המחירים וזה הזמן לפרשן לילדים מונחים כמו כוח קנייה ואינפלציה, להסביר למה חשוב לסגור את המזגן ואת האור כשיוצאים מהחדר, להשוות מחירים בין הפסטות בסופר ולעורר מודעות לזיקה בין הכנסות להוצאות".

# data[].attributes.attachment_link.title
5 טיפים להתנהלות כלכלית מותאמת לתקופה

# data[].attributes.attachment_link.description
גל עליות המחירים במשק לא עוצר. הציבור הישראלי נאלץ להתמודד כמעט מדי יום עם התייקרויות בכל המוצרים והשירותים. חשבון החשמל מזנק, תעריפי המים קופצים, מחיר הלחם האחיד עולה, הדלק שובר שיאים, למרות שכאן צפויה לנו מעט הקלה בקרוב, וגם והיבואנים מצטרפים לחגיגה ומעלים מחירים מכל הבא ליד - מחיתולים ועד אורז וטונה.

# data[].attributes.headline
יוקר מחיה סרטון

# data[].attributes.subject
יוקר מחיה סרטון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"קניתי שקית קטנה עם אוויר היום. החברה ממנה קניתי אותו הייתה מספיק נחמדה כדי לשים בפנים גם קצת צ'יפס", צייץ לא מזמן צעיר אמריקאי בטוויטר - ציוץ שמסמל היטב את התופעה הרווחת בחודשים האחרונים של כיווץ אריזות בלי לכווץ את המחיר, שזכתה באנגלית לכינוי shrinkflation.

■ טיקטוק נגד האינפלציה: צעירים יוצאים נגד תופעה חדשה ומרגיזה במיוחד
■ משלמים יותר על דלק ומזון: איך משפיעה האינפלציה על הכיס של הישראלים

גם בישראל ניתן לראות ניצנים של התופעה שעיקרה העלאת מחיר סמויה או מוסווית, בין היתר בעקבות האינפלציה הגוברת. אבל לא תמיד מדובר בהטעיית צרכנים שלעיתים מזדרזים להאשים בה את היצרניות והיבואניות. כך, למשל, לאחרונה גילו צרכנים כי אריזת טונה סטארקיסט, שמייבאת דיפלומט, הוקטנה. על גבי אריזת רביעיית טונה בשמן מופיע כיתוב המודיע כי יחידה שוקלת 120 גרם, במקום 160 גרם כבעבר. אבל בחברה מבהירים כי לא מדובר בהחלפת המוצר אלא בגודל חדש המתווסף לגדלים קיימים, והוא נמכר במכולות ובמרכולים קטנים בלבד, ולא ברשתות הגדולות.

עם זאת, לא ברור עד כמה הצרכנים שמים לב להבדלים, משום שהמוצרים בגדלים השונים נראים דומים מאוד. בבדיקה במכולת במרכז הארץ נמצא כי המוצר שבמשקל 120 גרם נמכר ב־6.90 שקל, ואילו המוצר שמשקלו 160 גרם נמכר ב־7.90 שקל.

מה זה שרינקפלציה?

שרינקפלציה היא התכווצות בעקבות האינפלציה - תופעה שהפכה לשכיחה בתקופה האחרונה, ועיקרה הקטנת אריזות מוצרים. המודעות הצרכנית לנושא עלתה באמצעות ההאשטג shrinkflation בטיקטוק, שרשם עד היום קרוב ל־14 מיליון צפיות.

סטארקיסט לא לבד בנושא הזה, כמובן, ולמועצה לצרכנות מגיעות תלונות על מוצרים שונים ומגוונים שעברו שינוי. "השינוי יכול להיות בכמות, 300 גרם במקום 400 גרם, או במספר היחידות, כמו 20 חיתולים במקום 25", מסבירה עו"ד הדס יעקובסון, מנהלת הרגולציה במועצה.

"הצרכנים כנראה לא ישימו לב לשינוי במשקל המוצר, שכן הם רגישים יותר לשינויי מחיר. כך שמדובר אולי בניסיון להעלות מחיר מתחת לרדאר, והצרכנים מגלים על אריזת המוצר המוכרת להם הערה שהמוצר התכווץ, בשעה שהמחיר לא התכווץ בהתאם".

חוק הגנת הצרכן אוסר על עוסק להטעות צרכן בעניין מהותי בעסקה. הקטנת תכולת האריזה ללא הורדת המחיר בהתאם, ומבלי לגלות עובדה זו לצרכן עלולה להטעותו, ומחייבת גילוי נאות. במועצה מסבירים כי החוק מטיל את האחריות לגילוי הזה על היצרן או היבואן, גם אם הם לא מוכרים את המוצר ישירות לצרכן. כלומר, לא מספיק ליידע את הקמעונאי שהמוצר הוקטן, ויש לדאוג לכיתוב או מדבקה בחזית האריזה למשך חצי שנה מיום תחילת המהלך.

"במועצה לצרכנות רואים בחומרה את התופעה, שכן הקטנת גודל האריזה משמעה בפועל העלאת מחיר המוצר ליחידת מדידה. לכאורה היצרנים פועלים במסגרת החוק, בעצם הפרסום של שינוי גודל האריזה 'גודל שונה' אך המועצה קוראת ליצרנים להימנע מהעלאות מחירים גם באופן עקיף ומתחכם".

נציין כי במקרים מסוימים הרשות להגנת הצרכן מטילה סנקציות (לרוב קנסות) על החברות, כפי שיורחב בהמשך. לדברי יעקובסון, "גם משרד הכלכלה נדרש לנושא, ופתח בחקירה נגד יצרנים שהקטינו את תכולת האריזה מבלי לשנות את מחיר המוצר. כתבי אישום הוגשו, ויצרני מזון הורשעו בגין עבירה של הטעיה".

הביסלי שהתכווץ

מאחורי תופעת הקטנת האריזות יש קודם כל בסיס כלכלי. האינפלציה, עלויות הייצור הגבוהות והשינויים במחיר חומרי הגלם או בשרשרת האספקה - כל אלה נתונים שמטרידים מאוד את היצרניות, שמחד אינן רוצות להיות אלה שחתומות על העלייה ביוקר המחיה, ולהפוך למטרה לחיצי הצרכנים, ומאידך נאלצות לבצע התאמות למציאות החדשה על מנת לשמור על רמת רווחיות דומה. הפתרון שנמצא על ידן הוא להקטין את גודל המוצר.

כך, למשל, מי שיבקר בימים אלה בסופרמרקטים יגלה אריזות מוקטנות של מוצרים מסוימים בהשוואה לגודל בו נמכרו עד כה. למשל, קופסת קורנפלקס האני בנצ'ס ששוקלות כיום 340 גרם ונמכרות עם הכיתוב "אריזה זו מכילה 71 גרם פחות לעומת האריזה הקודמת", כאשר לפי גורם באחת מרשתות המזון המחיר לא הוקטן בהתאם. משקל אחד מדגני הבוקר של שופרסל עומד על 450 גרם במקום 500 המקובל בסדרת מוצרים זו (לדברי החברה משום שהקורנפלקס עצמו גדול יותר, ולא נכנס לאריזת הסטנדרט), ואילו הגרנולה בתוספת שקדים ואגוזים של גרין הוקטנה מ־1.1 ק"ג ל־1 ק"ג, מפני שתקופה ממושכת היצרנית מכרה את המוצר עם תוספת של 100 גרם ולאחר שהפחיתה את התוספת ומחירו של המוצר נותר זהה, ציינה זאת על גבי האריזה.

אגב, הרשתות אינן מחויבות בחוק לעדכן את תמונת המוצר באתר האונליין שלהן - ערוץ מכירות שהפך פופולרי במיוחד מאז עידן הקורונה - במידה והוא עבר שינוי בגודל. עם זאת, לפי המועצה לצרכנות "הצגה באתר סחר של תמונת אריזה ללא הסימון המתחייב בהנחיות אינה תקינה".

מה מותר ומה אסור לחברות שמקטינות אריזות

בשנת 2006 פרסמה הרשות להגנת הצרכן הנחיות שנועדו להגן על הצרכן, ולמנוע הטעיה. לפי ההנחיות, כאשר תכולת המוצר באריזה הוקטנה, והאריזה לא משתנה מהותית באופן שהצרכן הסביר יכול להבחין בקלות שמדובר במוצר אחר, יש לפרסם גילוי נאות על הקטנת התכולה על גבי האריזה.

בשנת 2019 פורסמו הנחיות חדשות לחברות המזון, המשקאות והטואלטיקה, במסגרתן חודד שלא רק מוצר מוקטן המחליף מוצר קודם מצריך סימון וגילוי ברור, אלא גם מוצר מוקטן שנוסף לסדרת מוצרים בעלי כמויות שונות. הכיתוב "משקל חדש" אינו מהווה גילוי נאות בפני עצמו, והחברות חייבות להבהיר מהו שיעור ההפחתה באחוזים או לכתוב את הכמות המוקטנת לצד הכמות הקודמת (מכיל X גרם במקום Y גרם).

בספטמבר 2020 הרשות פרסמה תוספת להנחיה, ולפיה מוצר שהוא גרסה נוספת בקטגוריה קיימת אינו נחשב חדש, וייבחן ביחס למוצרי המותג מאותה קטגוריה. עוד נקבע כי שינוי צבע אריזה והוספה של פריטים או איורים אינם הופכים את המוצר לחדש בהכרח, וייבחן לפי נסיבות העניין, ניתוח השוק ומבחן הצרכן הסביר - כלומר האם ניתן להבחין בשינוי האריזה בקלות.

מוצר ייחשב כחדש רק אם אריזתו תשונה מבחינה חזותית ובאופן מהותי באמצעות שינוי השם, המותג או הלוגו. אם כמות המוצר הוקטנה משמעותית, וגודל האריזה קטן באופן משמעותי ונראה לעין, אין חובה לכתוב על גבי האריזה את דבר ההפחתה.

כאשר השימוש במוצר הוא לפי יחידות מוצר (למשל טבליות) ונעשתה הפחתה ברכיבי המוצר שגורמת להפחתת המשקל באריזה, אך לא להפחתה במספר יחידות המוצר, וגם אין שינוי באפקטיביות המוצר, אין חובה לעמוד בהנחיה זו.

אי גילוי נאות מהווה הפרה של הטעיה לפי חוק הגנת הצרכן, הנאכף על ידי הרשות להגנת הצרכן, וניתן להטיל בגינו עיצום כספי שמגיע לעשרות עד מאות אלפי שקלים ויותר. כמו כן, אי גילוי נאות מהווה עבירה פלילית וניתן לנקוט בהליך פלילי של הגשת כתב אישום.

הצרכנים לא תמיד מגלים את השינוי בזמן, כלומר לפני הקנייה, ולעתים יש לכך משמעות כספית מצטברת. לא בכדי, בשנים האחרונות הוגשו מספר תובענות ייצוגיות בנושא, בין היתר בגין הקטנת צנצנת שוקולד למריחה; הקטנת אריזת אבקת כביסה; הקטנת תכולת אריזת יוגורט; הקטנת תכולת אריזת עוגיות מזרחיות והקטנת אריזת ביסלי.

ב־2018, למשל, הוגשה תביעה ייצוגית נגד יוניליוור ישראל, שעדיין מתנהלת, בעניין סדרת חטיפי השוקולד של המותג קליק. על פי הנטען, המשיבה הקטינה את תכולתם, אך לא יידעה את צרכניה על כך כנדרש על פי דין. תביעה נוספת נגד אסם הוגשה ב־2019 בטענה שהחברה הקטינה את מארזי דגני הבוקר בלי ליידע את הלקוחות, וגם בתיק זה טרם ניתנה הכרעה.

ב־2015 קנסה הרשות להגנת הצרכן את אסם בכ־1.3 מיליון שקל בעקבות הקטנת אריזות ביסלי מ־70 ל־55 גרם. גם קבוצת נטו, בעלת המותג ויליגר, נקנסה ב־420 אלף שקל בגין מהלך של הקטנת אריזת טונה.

אסם אמרה אז בתגובה שאריזת הביסלי לא הוקטנה, ושהיא ממשיכה לשווק אותו גם במשקל 70 גרם. "במענה לדרישת הצרכנים לאריזות קטנות יותר, הוציאה החברה גם ביסלי במשקל 55 גרם, והפחיתה בהתאם את מחירו לקמעונאי.

"חוק המזון אוסר על אסם להתערב במחיר לצרכן. לכן, במקום בו המחיר זהה לשני המוצרים, היינו מצפים מהרשות להגנת הצרכן לפנות לחנות הרלוונטית ולבדוק זאת, במקום לבוא בטענות לאסם". גם ויליגר טענה אז כי "אריזות המוצר החדש סומנו בצורה ברורה בולטת ובהתאם לכל דין, באופן המבהיר כי המוצר במארז הינו במשקל מוקטן".

מה יכולים הצרכנים לעשות? "בדרך כלל התלונות שמגיעות על שינוי גודל אריזה הם של המוצרים הידועים והמוכרים", אומרת יעקובסון. "למרבית המוצרים יש חלופות של מותגים פרטיים שמחיריהם בדרך כלל נמוכים יותר, ובחלק מהמוצרים אין הבדלי איכות או שהם זניחים".

הנאמנות למותגים

אבי זיתן, מומחה לשיווק ואסטרטגיה, מזכיר כי "החברות בעצם מרדימות אותנו כשהן מקטינות מוצרים. אנחנו לא תמיד שמים לב לגודל, ואז אנחנו אומרים שהמחיר הגיוני. רואים את זה המון בחטיפים, בייגלה או סוכריות - מוצרים שהעין מתקשה לקלוט בהם את השינוי באריזה".

אבי זיתן / צילום: יבגני שוורץ

למה?
"כי זה נראה לנו מוכר. כשהעין רגילה לקנות את המוצרים האלו, את מושכת את היד לאריזה המוכרת, ולא קולטת את השינוי. לפני שנה־שנתיים ראינו תופעה ששקיות של חטיפים התנפחו באוויר. לקחו שקית, מילאו אותה באוויר ואז זה נראה מלא. כשיש על חברות לחץ ציבורי גדול לתת מחיר אטרקטיבי יותר, במקום להוריד מחיר באמת הן מפחיתות את הכמות.

"יש עוד אפשרות: אריזות מאגדות, כלומר עשר אריזות קטנות בתוך אריזה גדולה, כך שקשה יותר להשוות מחירים. את חושבת שזה אריזת מבצע או הנחה, אבל הרבה פעמים זה לא מדויק, כי הכמות השתנתה. לרוב אנחנו לא סופרים גרמים, ולא תמיד זוכרים אם הורידו משקל ב־15 גרם. אי אפשר לסמוך על הציבור שיזכור את זה. זה לא קורה רק במזון, כמובן, אלא גם בטואלטיקה, שבה קל להפחית כמות".

"חברות משנות אריזות וטעמים כל הזמן, זה חלק מכלכלת הקניות בסופרמרקט. שינו מוצר מזון ב־100 גרם? הורידו מגבון מחבילת מגבונים? אף אחד לא סופר", אומר אורי אוברוצקי, פרסומאי ומומחה לשיווק, בית הספר לתקשורת ומינהל עסקים המכללה האקדמית נתניה.

"החוק בישראל מחייב לכתוב עלות ל־100 גרם, אבל אנשים לא בודקים את זה. אם אריזה קטנה מתומחרת לפי 8 שקלים ל־100 גרם, ואריזה גדולה יותר מתומחרת לפי 7 שקלים ל־100 גרם, עדיין אנשים קונים את לפי שמתאים להם למדף במקרר או למגירת הממתקים, בלי קשר למחיר.

"צרכנים לא ממהרים לשנות את הרגלי הקנייה שלהם. תראי את המדבקות של השומן והסוכר, זה שינה משהו? אולי במשקאות. בסופו של דבר הציבור מעדיף את הרגלי הקנייה שלו על פני קנייה חכמה. הוא לא ישנה את צריכת הקורנפלקס שלו, וזה נכון בעיקר לגבי ילדים שרגילים למותגים מסוימים. הורים עושים את החישוב שאם הם ישנו משהו והילד לא יהיה מוכן לאכול הם יצטרכו לזרוק את המוצר, וזה הרבה יותר יקר מתוספת של שקל.

"אם האינפלציה תעלה עוד אנשים יקנו פחות, אבל זה לא הקהל שחברות הענק מכוונות אליו. מי שאין לו כסף, לא יקנה בכל מקרה. הן מכוונות לשכבת האמצע, שגם אם יהיה מגבון פחות בחבילת המגבונים לתינוק, לא יחליפו אותם במותג אחר. זה אגב מאוד תלוי מוצר: את מגבוני התינוקות לא תחליפי, אבל מגבונים לניקוי השיש במטבח כנראה שכן".

"עוד שקל? יאללה"

אוברוצקי מציע להסתכל על מגמת הקטנת האריזות וחוסר המודעות של הצרכן לכך גם מהזווית הפסיכולוגית: "כשאת יושבת בערב ורואה טלוויזיה, ובהפסקת הפרסומות יש מעדנים וחטיפים, המטרה היא לעורר בך את החשק לאכול אותם באותו רגע. על הצורך הזה קמו הפלטפורמות הדיגיטליות כמו וולט ויאנגו. אז עכשיו בואו נוסיף לכם מוצרים, נשגע ונבלבל אתכם, ואתם כבר לא תבדקו כמה גרם זה ובאיזה אריזה.

"בצריכת האובר שישראל נמצאת בה, אנחנו לא מסיימים את המוצרים עד הסוף גם ככה. נכנסת לחות למוצר, נמאס ממנו. לכן, בין אם הקטנת או הגדלת זה לא ממש משנה. טעים לי? זו הנחמה הקטנה של החיים. אנשים אומרים 'עוד שקל? יאללה. זה מה שישנה את מצבי הכלכלי?'. בסוף אנחנו באותם הרגלים".

אתה שומע קולות זועמים לאחרונה?
"הלוואי. ישראל לא מצליחה ליצור חרם צרכנים. בפברואר האחרון מחו פה על המחיר של הפסטה, מישהו זוכר את זה עכשיו? ואת זה שב־2016 הייתה סלמונלה בקורנפלקס? אנחנו טרודים במלחמות, מזג אוויר קיצוני, בחירות, ימין ושמאל. את תגעי לי בקורנפלקס? אני לא אקנה טונה? נו, באמת.

"גם מה זה הקטנת אריזות? המחיר הסופי בקופה לא עולה, בוויזה יהיה רשום אותו סכום כמו בעבר. אם שילמתי בסופר 1,000 שקל, זה לא שאחרי הקטנת האריזות נשלם 1,200 שקל, כך שזה יצליח להקפיץ אותי. נכון, אני מקבל פחות, אבל סלי הקנייה נשארים אותו דבר. מישהו זוכר? מישהו בודק? הלוואי. בעוד חודשיים לא יהיה הבדל בנתונים של הטונה. אוהבים מותגים. זה המחיר לעוד מותג".

אחריות הקמעונאים

לשינוי הגודל של אריזות יש כמה סיבות, מסביר עו"ד אייל נחשון, שותף במחלקת הליטיגציה במשרד ברנע ג'פה לנדה ושות', המתמחה בייצוג חברות בתובענות ייצוגיות. "בדרך כלל חושבים שזה במטרה להגניב העלאות מחירים, אבל בחלק מהפעמים מדובר בשינוי במוצר עצמו - הוספת פיצ'ר או טעם חדש.

"יש גם חברות שמקטינות את התכולה כדי שהמוצר יהיה יותר אטרקטיבי ופרקטי. היו הרבה תלונות על חטיפים מסוימים שהאריזה שלהם גדולה מדי, הילדים לא מסיימים לאכול אותם בפעם אחת, ואז נכנסת לחות, והחטיף מתייבש".

נחשון מזכיר גם כי היבואנים או היצרנים אינם אלה שקובעים את המחיר, אלא הרשתות הקמעונאיות. "הם אומרים שהקטינו את האריזה, אבל שהמחיר לא תלוי בהם. האחריות היא על שני הצדדים, גם מי שמייצר וגם מי שמניח אותו על המדף".

לגבי המקרים שבהם הרשות להגנת הצרכן פותחת בחקירה אומר נחשון כי "זה מתחיל בדרך כלל מתלונה של צרכן, נמשך בהליך מנהלי שיכול להיגמר בקנס כספי, ובמקרים נדירים מאוד זה יכול להגיע לעונשים פליליים. אבל הסטטיסטיקה מראה שהרוב המכריע של התביעות הצרכניות - 70%-80% מהן - נגמרות בהסתלקות של התובע. או כי התובע הבין שעשה טעות, או שהחברה מציעה פיצוי, או שמגיעים לאיזה הסדר. אחרי שניתנו ההנחיות על ידי הרשות להגנת הצרכן ב־2006, ובאותה שנה גם נחקק חוק תובענות ייצוגיות, החל מבול תביעות. היום יצרנים וקמעונאים מאוד מודעים לדברים האלו, ובדרך כלל כבר לא תתפסי את הגדולים עושים פאשלות מהסוג הזה".

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

# data[].attributes.attachment_link.title
המכה החדשה של יוקר המחיה הגיעה למדף הסופר הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.description
התופעה שבה יצרניות המזון מקטינות אריזות מוצרים, אבל המחיר נשאר זהה ולעתים אף עולה, הובילה למחאת צרכנים בעולם - ומגיעה כעת גם לארץ ● החוק הישראלי אומנם קובע חובת דיווח על גבי האריזה במשך חצי שנה, אבל פעמים רבות הישראלים פשוט לא שמים לב לנזק הכלכלי שנגרם להם

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רבות נאמר והוצג על יוקר המחיה בישראל, בפרט בתחום המזון. מחקרים של רשויות רגולטוריות, ועדות ציבוריות ומחלקת המחקר והמידע של הכנסת הציגו מעת לעת תמונה שבמהותה היא אחידה והומוגנית: מוצרי המזון בישראל יקרים בפער ניכר ממחירי מוצרי המזון במדינות המפותחות (ההשוואה המקובלת היא ל-OECD ול-(EU. המפה מהווה חלק מתוך פרויקט ארוך טווח שנערך במכון, אשר מטרתו לנתח את השפעת התחרותיות במקטע הקמעונאי על מחירי המזון ברמה האזורית תוך התייחסות למאפיינים סוציו-אקונומיים.

# data[].attributes.attachment_link.title
יוקר המחיה בישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
רבות נאמר והוצג על יוקר המחיה בישראל, בפרט בתחום המזון. מחקרים של רשויות רגולטוריות, ועדות ציבוריות ומחלקת המחקר והמידע של הכנסת הציגו מעת לעת תמונה שבמהותה היא אחידה והומוגנית: מוצרי המזון בישראל יקרים בפער ניכר ממחירי מוצרי המזון במדינות המפותחות (ההשוואה המקובלת היא ל-OECD ול-(EU.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"אין דבר שיועיל לבריאות האדם ויגדיל את יכולת ההישרדות על פני כדור הארץ כמו התפתחות לתזונה צמחית... השקפתי היא שסגנון החיים הצמחוני יביא את התועלת הגדולה ביותר לאנושות כולה"
אלברט איינשטיין

משקים תעשייתיים לגידול בעלי-חיים הם מהגורמים העיקריים למשבר הסביבתי. כך לפי דו"ח מפורט של האו"ם שבדק את ההשפעה של תעשיות ה בשר, החלב והביצים על איכות הסביבה. לפי הדו"ח, תעשיות המזון מן החי הן גורם מרכזי להתחממות כדור הארץ ואחראיות ל- 18% מפליטות גזי החממה כתוצאה מפעילות אנושית (יותר מאשר כל התחבורה גם יחד: באוויר, בים וביבשה). דו"ח של מכון Worldwatch מנובמבר 2009, אשר נכתב ע"י שני יועצים סביבתיים לבנק העולמי, העריך ששיעור פליטות גזי החממה מתעשיות המזון מהחי אף גבוה יותר ומגיע ל-51%.

אימוץ התפריט המערבי עתיר הבשר במדינות כגון הודו וסין גורם להחרפת המשבר הסביבתי. 70% מהיערות שנכרתו באמזונס הפכו לשטחי מרעה לבקר, וגידולי מספוא (מזון לבעלי-חיים) תופסים חלק ניכר מן השארית. הרס היערות משמיד את בית הגידול של אלפי בעלי-חיים, ולכן תעשיית הבשר היא אחד הגורמים העיקריים לצמצום המגוון הביולוגי.

ייצור מזון מן החי בעולם הולך ומצטופף אינו בר-קיימא, לא רק בשל זיהום מים וקרקע בפסולת ממשקים תעשייתיים, ממשחטות וממפעלים לעיבוד בשר, אלא גם בשל הבזבוז האדיר הכרוך בשימוש בדגנים, קטניות ו מים מתוקים להאכלת ולהשקיית בעלי חיים במקום לצריכה אנושית ישירה. רק חמישית מהמזון הנצרך על-ידי מיליארד וחצי בני-בקר בעולם הופך לבשר אכיל, וגידול מזון צמחי מספק פי 10 עד 21 יותר חלבון ליחידת שטח מאשר ייצור בשר.

עם התחזקות ההכרה בכך שהמשבר הסביבתי הוא משבר קיומי, הולכות ומתרבות הקריאות להפחתה בצריכת הבשר למען שיפור איכות הסביבה מצד האו"ם, ארגונים ירוקים ו רשויות ממשלתיות ברחבי העולם.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
איכות הסביבה ותעשיית הבשר

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
זכויות בעלי חיים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
פגיעה ממוסדת

# data[].attributes.attachment_link.title
איכות הסביבה ותעשיית הבשר

# data[].attributes.attachment_link.description
"אין דבר שיועיל לבריאות האדם ויגדיל את יכולת ההישרדות על פני כדור הארץ כמו התפתחות לתזונה צמחית... השקפתי היא שסגנון החיים הצמחוני יביא את התועלת הגדולה ביותר לאנושות כולה" אלברט איינשטיין משקים תעשייתיים לגידול בעלי-חיים הם מהגורמים העיקריים למשבר הסביבתי. כך לפי דו"ח מפורט של האו"ם שבדק את ההשפעה של תעשיות ה בשר, החלב והביצים על איכות הסביבה.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
בינה מלאכותית

# data[].attributes.attachment_link.title
"בעתיד לא יאמינו שאכלנו בשר מן החי": החידושים המופלאים שמציע הפודטק הישראלי | ישראל היום

# data[].attributes.attachment_link.description
לצריכת בשר יש תג מחיר סביבתי, כלכלי ואתי גבוה - ונראה שלכן עד 2040, הבשר המתורבת ותחליפי הבשר הצמחיים צפויים להוות יתר מחצי משוק הבשר כולו * כמה חברות ישראליות ממלאות תפקיד מפתח במאמץ לפתח חלופה שתהיה גם ברת קיימא וגם טעימה: "בשורה משמעותית"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
קיימות (Sustainability) היא רעיון חברתי או אפילו אידאולוגיה, הנאבקת על היכולת להמשיך לחיות בכדור הארץ בהווה, מבלי לפגוע ביכולת של הדורות הבאים לספק את צורכיהם ולחיות עליו גם הם.

חיים ברי קיימא מתבססים על דברים שניתן לעשות עוד ועוד, ללא הפסקה, מבלי להרוס את העולם.

דו"ח ברונטלנד של האו"ם מ-1987 הגדיר את הקיימות כ"פיתוח שמספק את צורכי ההווה מבלי לסכן את יכולותיהם של הדורות הבאים לספק את צרכיהם".

מטרת הקיימות היא להבין את השפעות האדם על סביבתו ולפתח תפישת עולם שתשלב סביבה חברה וכלכלה, ותפעל לכינון של עולם טוב יותר.

אך לפני הכל מתייחסת הקיימות לאחריות המוטלת על המין האנושי כלפי העולם הקיים, אחריות שתוקפה הוא ארוך טווח. מזכ"ל האו"ם באן קי-מון ניסח זאת יפה במשפט המצמרר "We have no Plan B" - אין לנו תכנית חליפית (עבור כדור הארץ).

תומכי הקיימות מבינים שעל אף שלא נוכל להחזיר את הגלגל לאחור וגם לטכנולוגיה הכי מתקדמת בעולם אין סיכוי להעלים את הנזק הסביבתי של השנים ההרסניות, אך הם עדיין מתעקשים על הקיימות כאופק חדש וסיכוי לתקווה ולתיקון, שישמרו על העולם בשבילנו ובשביל הדורות הבאים ובכך להוריש להם ירושה הוגנת.

במטרה להביא לעולם שיש בו יש איזון בין צרכי האדם לסביבה ולטבע, יש לעשות שינויים. הפחתת השימוש בפלסטיק ובמזהמים דומים, מעבר לאנרגיות מתחדשות שיחליפו את התלות בדלקים, פחם, נפט וגז טבעי וכדומה.

בכך מציגה הקיימות תפישת עולם וגישה תרבותית, המעמידה לפני הכל את רווחתם של דורות העתיד ודורשת לשמור על העולם שלהם ובשבילם.

תפיסת הקיימות אינה חדשה והיא מחוברת למסורות עתיקות שניתן למצוא אפילו אצל שבטים אינדיאניים. אלה ראו במשאבי הטבע שברשותנו סוג של פיקדון שיש לשמור ולהעביר בבוא היום אל הדורות הבאים.

ואכן, הקיימות מנסה לרכך ואף להתנתק מתרבות הצריכה החומרנית, השלטת בעולם המערבי בחצי המאה האחרונה. שאיפתה היא לאמץ תרבות שונה, המקדמת ערכים סביבתיים וחברתיים חדשים, תרבות שתחזק רעיונות אחרים שכסף לא משחק בהם תפקיד והם לא נמדדים בו, כמו קהילתיות, סולידריות חברתית וערכי משפחה.

גם בישראל, כמו במדינות אחרות, אימצה הממשלה את התפישה הזו ומינתה את "נציב הדורות הבאים". היא מנסה להטמיע אותה במערכת החינוך הלאומית ובתחומים שונים בתעשייה, בחקלאות וכדומה. ועדיין, באותה נשימה, מוזנחים ומטופלים ברשלנות נושאים כמו המעבר לאנרגיה ירוקה כמו אנרגיית השמש במקום כזו המבוססת על דלקים, או מיחזור של אריזות והקטנת השימוש בפלסטיק.

ניתן לראות שהעשורים הראשונים של המאה ה-21 מאופיינים בעיור עצום, כלומר מעבר המוני במדינות רבות אל הערים הגדולות, גידול מואץ באוכלוסייה, תוך ניצול פרוע של משאבי הטבע והרס סביבתי עולמי חסר תקדים.

נראה שהאנושות חושפת את כדור-הארץ באופן מודע ואפילו פושע, לשינוי אקלימי הרסני ובלתי הפיך. השינוי הזה מתבטא לפני הכל בהתחממות עולמית חסרת תקדים, בשינויי אקלים עצומים בכל פינה בעולם ובשלל אסונות טבע הרסניים שהעולם לא הכיר כמוהם.

רוצים להבין עד כמה המצב דורש מעשה? - בתגית הרס כדור הארץ.
הקיימות מבוססת על חיים בהווה שאינם הרסניים לעתיד (מתורגם):

למה הקיימות נחוצה? (ללא מילים)

זה בידיים שלנו - ראו כמה יצירתיות ומעשה יכולים לשנות את המצב (מתורגם):

הקיימות ואתגרי העתיד (עברית):

ניתן לשפר את הפגיעה בכדור הארץ והנה רק דוגמה (עברית):

ותכנית תיעודית על הקיימות (עברית):

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
איכות הסביבה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
שמירת הסביבה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רעיונות חברתיים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
התחממות גלובאלית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
התחממות כדור הארץ

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הרס כדור הארץ

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפים לילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
מה זו קיימות?

# data[].attributes.attachment_link.description
מהי הקיימות? קיימות (Sustainability) היא רעיון חברתי או אפילו אידאולוגיה, הנאבקת על היכולת להמשיך לחיות בכדור הארץ בהווה, מבלי לפגוע ביכולת של הדורות הבאים לספק את צורכיהם ולחיות עליו גם הם. חיים ברי קיימא מתבססים על דברים שניתן לעשות עוד ועוד, ללא הפסקה, מבלי להרוס את העולם.

# data[].attributes.attachment_link.title
קיימות - אדם, טבע וסביבה: משבר כהזדמנות

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מעיין אילון-אשכנזי

# data[].attributes.attachment_link.title
עושים שרירים: לייצר בשר בלי להרוג

# data[].attributes.attachment_link.description
בשנים האחרונות הולכת וגוברת הביקורת הציבורית על תעשיית המזון מן החי, והבשר בפרט. רבים מהמבקרים מתמקדים בהבטים המוסריים הכרוכים בתנאי הגידול של בעלי החיים, הובלתם ממקום למקום ומעל הכול – הריגתם. מעבר לפן המוסרי, לתעשייה הזאת יש גם השלכות אקולוגיות הרסניות: גידול מזון מן החי דורש שטחים חקלאיים גדולים,…

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | דיגיטל - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
אנחנו מדפיסים בשר | כאן לרגע

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חברת מזון דיפ-טק בינלאומית בחזית תעשיית הבשר המתורבת, מדווחת כי הדפיסה לראשונה ובהצלחה מוצר דג מתורבת מסוג לוקוס מוכן לבישול. כחלק משיתוף הפעולה האסטרטגי בין 2 החברות, סטייקהולדר פודס התאימה את הדיו הביולוגי שלה באמצעות תאי דג לוקוס אשר סופקו על ידי Umami Meats.

על מנת לחגוג את ההישג, סטייקהולדר פודס אירחה את Mihir Pershad (מנכ"ל Umami Meats), אריק קאופמן (מנכ"ל סטייקהולדר פודס), Megumi Avigail Yoshitomi (האיגוד היפני לחקלאות תאית) ו-Adele Li (הממונה על היחסים מטעם שגרירות רפובליקת סינגפור בישראל) באירוע טעימות במתקן החברה בישראל. הטעימה כללה "דג לוקוס על 'שולחן השף'", עם מעדני דגים שהוכנו על ידי שף החברה מורן לידור, כולל מאכלי דגים בסגנון סינגפורי וישראלי. האירוע התקיים בסמוך לביקור ראש ממשלת ישראל, אשר ראה ממקור ראשון כיצד מודפס דג וטעם מהאב-טיפוס, והפך לראש הממשלה הראשון אי פעם שטעם דג מתורבת מודפס בתלת-ממד.

התאמות המדפסת והדיו הביולוגי הן צעדים בדרך למסחור המדפסת התלת-ממדית של סטייקהולדר פודס, מה שמוכיח כי טכנולוגיות המדפסת הביולוגית והדיו הביולוגי שלה הן פלטפורמת ייצור מתוחכמת למוצרים מתורבתים והיברידיים, היכולה לקדם מינים מגוונים ולכן חברות שונות ושחקנים בתעשייה.

שיתוף הפעולה עם Umami Meats, מגובה במענק מ-Singapore Israel Industrial R&D Foundation, מכוון לפיתוח הליך הניתן להרחבה לייצור מוצרי דגים מתורבתים ומותאמים, באמצעות טכנולוגיית ההדפסה הביולוגית התלת-ממדית של סטייקהולדר פודס ודיו ביולוגי מותאם.

מאז קבלת תאי דג הלוקוס מ-Umami, הצוות של סטייקהולדר פודס עבד קשה על מנת ליצור דיו ביולוגי מותאם וייעול הטעם והמרקם של הדג המודפס לקראת סיום האב-טיפוס. הדפסת הדג בתלת-ממד מייצגת אבן דרך מוצלחת וחשובה בשיתוף הפעולה בין Umami Meats וסטייקהולדר פודס.

בניגוד למוצרי בשר מתורבת אשר נדרשים עדיין לאינקובציה והתבגרות לאחר ההדפסה, מוצר דג הלוקוס מוכן לבישול לאחר ההדפסה, הודות לטכנולוגיה הייחודית של סטייקהולדר פודס אשר מאפשרת לחקות את המרקם המתפורר של דג מבושל - טכנולוגיה שעומדת במרכז בקשה לפטנט זמני.

מנכ"ל סטייקהולדר פודס אריק קאופמן ציין כי "אנו נרגשים לעבוד עם Umami Meats בפיתוח מוצרי דגים מובנים מודפסי תלת-ממד שיש להם את אותו טעם נהדר ומרקם כמו דגים שנידוגו באופן מסורתי, מבלי לפגוע בסביבה. עם היקף מוערך של 110 מיליארד דולר וצמיחה חזויה של 3-4% בחישוב שנתי בעתיד הקרוב, שוק פירות הים והדגים הוא חלק ותיק בחזון שלנו להציג פתרונות ברי קיימא אשר מגבירים את הביטחון התזונתי. לאחר שייצרנו דיו ביולוגי שעובד ביעילות עם התאים של Umami ומטייב את הטעם והמרקם על מנת לעמוד בסטנרטים הגבוהים של צרכנים, אנו מצפים להרחבת שיתופי הפעולה שלנו למגוון רחב יותר של מינים עם שותפים נוספים".

מנכ"ל Umami Mihir Pershad: "אנו מרוצים מייצור פילה שלם ראשון בעולם של דג מתורבת בשיתוף פעולה עם סטייקהולדר פודס. בטעימה הראשונה, הראנו מוצר מתורבת שנימוח, טעים ונמס בפה בדיוק כמו שדג מעולה אמור להיות. בחודשים הקרובים, אנו מתכוונים להודיע על התכניות שלנו להביא את הדג מתורבת הזה לשוק העולמי".

# data[].attributes.attachment_link.title
לראשונה בעולם: הודפס דג לוקוס מוכן לבישול

# data[].attributes.attachment_link.description
חברת מזון דיפ-טק בינלאומית בחזית תעשיית הבשר המתורבת, מדווחת כי הדפיסה לראשונה ובהצלחה מוצר דג מתורבת מסוג לוקוס מוכן לבישול. כחלק משיתוף הפעולה האסטרטגי בין 2 החברות, סטייקהולדר פודס התאימה את הדיו הביולוגי שלה באמצעות תאי דג לוקוס אשר סופקו על ידי Umami Meats.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מרכז חוסן עש כהן-האריס

# data[].attributes.attachment_link.title
ארבעה צעדים  להתמודדות עם מחשבות מכשילות - מרכז חוסן

# data[].attributes.headline
פעילות ומבוא לתזונה

# data[].attributes.subject
פעילות ומבוא לתזונה

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת אורח חיים בריא לכיתות ו' עד ט'

# data[].attributes.attachment_link.title
א ה ב ה ב ר י א ו ת ו א ו ש ר בקצה העולם חי לו זוג צעיר

# data[].attributes.attachment_link.title
אבות המזון א' - פחמימות וחלבונים

# data[].attributes.headline
כמה סוכר מסתתר במאכלים הבאים

# data[].attributes.subject
כמה סוכר מסתתר במאכלים הבאים

# data[].attributes.headline
בינגו תזונה נכונה לילדים

# data[].attributes.subject
בינגו תזונה נכונה לילדים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שווארמה היא כנראה אוכל הרחוב האהוב ביותר, אבל היא בדרך כלל מלווה בלא מעט רגשות אשמה. ביקשנו מהדיאטנית יובל גרטנלאוב דיין לגלות לנו כמה קלוריות באמת יש במנה, והאם יש דרך בריאה ליהנות משווארמה

שווארמה "אבו אדם", קלנסווה (שווארמה "אבו אדם")

השווארמה, שמוצאה במטבח הטורקי, נחשבת למאכל רחוב אהוב ביותר, עם לא מעט גרסאות שונות. מנה של שווארמה יכולה להגיע למאות קלוריות (והיא גם הפכה להיות יקרה נורא), אבל האם יש דרך לאכול אותה כחלק מתפריט יומי מאוזן? הנה כל מה שאתם צריכים לדעת על שווארמה - וכמה דרכים לשדרג אותה בריאותית.

את השווארמה ניתן להכין ממקורות בשר שונים - עוף, הודו, כבש, או בקר, ולעיתים ממיקס שלהם. בשרים כמו הודו, עוף ובקר מכילים פחות שומן לעומת שווארמה על בסיס בשר כבש. גם הערכים התזונתיים שונים בין הבשרים השונים - מבשר הודו מקבלים יותר חלבונים, אך משווארמה המבוססת על בקר נקבל יותר ברזל ו-B12. ויטמין B12 שייך לקבוצת ויטמיני B ונחשב לרכיב תזונתי חיוני בגוף האדם. מנה של 100 גרם שווארמה מבשר בקר רזה מספקת לגוף את כל כמות ה-B12 לה הוא זקוק ביום.

בנוסף, יש לקחת בחשבון שברוב דוכני השווארמה ברחוב, משלבים על שיפוד השוארמה נתחים של שומן. השומן הזה נספג בבשר במהלך הצלייה, ובכך מעלה את אחוז השומן במנה ואת כמות הקלוריות.

1. גודל המנה

מנה יכולה לנוע מפיתות ביס לפיתה גדולה או לאפה. אם בוחרים בשווארמה בלאפה, הערך הקלורי יהיה גדול הרבה יותר, שכן לאפה מכילה כמות פחמימות גדולה יותר מפיתה. פיתה אחת ממוצעת שווה לכשלוש פרוסות לחם רגילות שהן כ-240 קלוריות, ואילו לאפה שווה לחמש פרוסות לחם ויותר, בהתאם לגודלה, ויכולה להגיע ל-500 קלוריות ויותר.

2. סוג הבשר

אם הבשר שמן יותר, כמו בשר כבש, או רזה יותר, כמו בשר הודו. מבחינת ערך תזונתי, יש הבדל בכמות הקלוריות בין הבקר הרזה להודו וכן בעיקר בתכולת ויטמין B12. אז כמה קלוריות יש בכל סוג של בשר?

שווארמה הודו:
אנרגיה (קלוריות): 154
חלבונים (גרם): 23.3
ברזל (מ''ג): 1.12
ויטמין B12 (מק''ג): 1.05

שווארמה מבקר רזה:
אנרגיה (קלוריות): 118
חלבונים (גרם): 14.4
ברזל (מ''ג): 1.53
ויטמין B12 (מק''ג): 2.54

3. התוספות

למה שאנו מכניסים לפיתה יש השפעה לא פחות מלבשר. תוספות כמו צ'יפס, חומוס וטחינה נחשבות לתוספות עשירות בשומן שיקפיצו את הערך הקלורי של המנה לעומת תוספות של ירקות כמו כרוב, עגבנייה ומלפפון שלהן תהיה תרומה קלורית מועטה יותר. כמות הקלוריות בפיתה עם שוארמה יכולה להתחיל ב-600 קלוריות - ולהגיע גם לכמות כפולה בהתאם למה שהכנסנו לתוכה.

עדיין בא לכם שווארמה? אז לכו על הטובה ביותר

התשובה ההגיונית בעיני הרוב תהיה שחוסכים בקלוריות כשבוחרים בצלחת, אך לא כך הדבר. אומנם וויתרנו על החלק הפחמימתי בארוחה (אם לא לקחנו תוספת פחמימה בצד) אבל מצד שני כמות הבשר במנה עולה, וכך שהערך הקלורי לא ממש השתנה, ועשוי להיות אף יותר אם בין נתחי השווארמה מתחבאים גם נתחים של שומן.

מנת שוארמה בצלחת עשויה להגיע לכמות המקבילה ל-2 עד 2.5 מנות בשריות, ולכ-500 קלוריות, וזה ללא חישוב כמות השומן שהוסף למנה והתוספות שלקחנו לצד הצלחת.

השוארמה הרזה והבריאה ביותר היא זו שנכין בבית, ללא תוספות של שומן ועם שימוש בנתחי בשר רזים כגון הודו, פרגית או אנטריקוט דק. את השוארמה ניתן להכין בבית על מחבת או על פלאנצ'ה עם מעט שמן, לתבל בתבלינים ולשלב עם פיתה קלה, ממרחים בצורה מתונה וירקות, וכך להגיע למנת שווארמה שיכולה להשתלב מבחינה קלורית בצורה נפלאה בכל תפריט של הרזיה ושמירה על אורח חיים בריא. לא יודעים איך? הנה מתכון באדיבות חלי ממן, רשת תמיכה לאורח חיים בריא.

מצרכים ל-5 מנות שווארמה ביתית:

1 ק"ג שווארמה נקבה חתוך לקוביות
2 בצלים חתוכים לרצועות
תבלינים: 1/2 כף כמון, 1/2 כף פפריקה מתוקה, 1/2 כף כורכום
מלח ופלפל שחור לפי הטעם
כף שמן

אופן ההכנה

מטגנים במחבת טפלון את הבצל עם כף השמן עד שהוא מזהיב מעט, מוסיפים את הבשר והתבלינים ומממשיכים לטגן תוך כדי ערבוב עד שהבשר משנה את צבעו. רצוי להימנע מבישול יתר כדי לא לייבש את נתחי השווארמה. לגרסה טבעונית מחליפים את השווארמה ב-750 גרם טופו או ב-850 גרם סייטן חתוך לרצועות דקות.

יובל גרטנלאוב דיין היא דיאטנית קלינית, R.D, B.Sc, וטכנולוגית מזון בחלי ממן, רשת המתמחה באורח חיים בריא

# data[].attributes.attachment_link.title
שווארמה זה טעים נורא. אבל כמה זה גרוע לדיאטה? - וואלה! בריאות

# data[].attributes.attachment_link.description
שווארמה היא כנראה אוכל הרחוב האהוב ביותר, אבל היא בדרך כלל מלווה בלא מעט רגשות אשמה. ביקשנו מהדיאטנית יובל גרטנלאוב דיין לגלות לנו כמה קלוריות באמת יש במנה, והאם יש דרך בריאה ליהנות משווארמה שווארמה "אבו אדם", קלנסווה (שווארמה "אבו אדם") השווארמה, שמוצאה במטבח הטורקי, נחשבת למאכל רחוב אהוב ביותר, עם לא מעט גרסאות שונות.

# data[].attributes.attachment_link.title
מהו גליקוגן?

# data[].attributes.attachment_link.description
פחמימות מאוזנת ובאנשים בריאים, שאינם ספורטאים מקצוענים.כמות הגליקוגן בכבד ובשרירים עשויה להשתנות באופן משמעותי, הגורמים המשפעים הינם: * כמותהפחמימות בתפריט היומי - צריכה מועטה של פחמימות תגרום לירידה בכמות הגליקוגן ולהיפך. * מסת שרירים - אנשים בעלי מסת שרירים גדולה יאגרו יותרגליקוגן. הריכוז לא ישתנה אלא הכמות.

# data[].attributes.attachment_link.title
ההבדל בין אינדקס גליקמי לעומס גליקמי - חדשות 2023

# data[].attributes.attachment_link.description
מה ההבדל בין אינדקס גליקמי לעומס גליקמי? אינדקס גליקמי מודד את איכות הפחמימות. עומס גליקמי מודד פחמימה…

# data[].attributes.headline
תעשיית הפודטק

# data[].attributes.subject
תעשיית הפודטק

# data[].attributes.attachment_link.description
כנסו וקראו על כל הנושאים שהכי מעניינים אתכם. חדשות חמות , עידכונים ומבזקים. ynet פוד-טק – מגוון כתבות אודות פוד-טק באתר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
צפו: הם לקחו את האהבה שלהם לשווארמה צעד אחד קדימה והתחילו להכין שווארמה ביתית על מתקן מסתובב שנראה כמעט כמו המקור; דיברנו עם שלושה שווארמיסטים ביתיים ובדקנו איתם מה אומרים החברים על הטעם, האם זה מסובך להכנה והאם זול יותר להכין בבית מאשר לקנות בדוכן שווארמה ברחוב? התשובות אולי יפתיעו אתכם

# data[].attributes.attachment_link.title
יותר זול בבית? האנשים שמכינים שווארמה ביתית

# data[].attributes.attachment_link.description
צפו: הם לקחו את האהבה שלהם לשווארמה צעד אחד קדימה והתחילו להכין שווארמה ביתית על מתקן מסתובב שנראה כמעט כמו המקור; דיברנו עם שלושה שווארמיסטים ביתיים ובדקנו איתם מה אומרים החברים על הטעם, האם זה מסובך להכנה והאם זול יותר להכין בבית מאשר לקנות בדוכן שווארמה ברחוב?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יש ארבעה מזונות עיקריים שאחראיים לרוב הבעיות שלנו - מהשמנה דרך סוכרת ועד אלצהיימר - ואם אתם מעוניינים לשפר את הבריאות שלכם - מומלץ שתימנעו מהם

הסרטון שמוכיח כמה סוכר יש באמת במשקאות המתוקים (יוטיוב)

בשנים האחרונות ישנה בעולם מגיפה של מחלות כרוניות כמו השמנה, סוכרת, אלצהיימר, וחוסר פוריות. העלייה בשכיחותן של מחלות אלה מיוחסת לאורח החיים שלנו ולתזונה המודרנית שפוגעת בבריאות. למעשה, ישנם ארבעה מזונות עיקריים שאחראים למגיפת העולם המודרני, ואם אתם מעוניינים לשפר את הבריאות שלכם - מומלץ שתימנעו מהם. הנה הם:

1. דגנים

הדגנים העיקריים הם חיטה, תירס, אורז, שעורה ושיבולת שועל. במשך מיליוני שנים בני האדם לא אכלו דגנים, והדגנים נכנסו לתזונת האדם רק ב-10,000 שנים האחרונות, ולכן הגנטיקה שלנו לא הספיקה להתאים את עצמה לאכילתם. הדגנים הם בעייתיים מכמה בחינות: הם מייצרים חומרים שפוגעים בדופן המעי, הם קושרים מינרלים והופכים אותם לבלתי זמינים לגוף שלנו, והם מונעים ספיגה של מרכיבי מזון חיוניים כמו חלבון.

אחד החומרים הבעייתיים ביותר בדגנים הוא הגלוטן, שיכול לפגוע בדופן המעי ולהפוך אותו לדליף. כיום מאמינים שמעי דליף תורם להתפתחות מחלות רבות כמו השמנה, סוכרת, ומחלות אוטואימוניות.

שמעתם בוודאי על מחלת צליאק שהיא מצב חמור של אי סבילות לגלוטן, אך מחלת צליאק היא רק קצה הקרחון כשזה נוגע לרגישות לגלוטן ולחיטה. מסתבר שקיימת רגישות לגלוטן שאינה צליאק ולפחות אחד מכל שלושה אנשים סובל ממנה. יתרה מזאת, גם באנשים שבאמת סובלים ממחלת צליאק, קיים תת אבחון של המחלה כך שרק אחד מכל 8 חולים בצליאק מודע לכך שהוא סובל מצליאק. משמעות הדבר היא שהרבה יותר אנשים מגיבים רע לגלוטן ממה שנהוג לחשוב. הדבר מטריד במיוחד באוכלוסיה שצורכת כל כך הרבה דגנים כמו בארץ.

רגישות לגלוטן לא תמיד מתבטאת בסימפטומים של מערכת העיכול, אלא יכולה להתבטא במערכות גוף אחרות כמו מערכת העצבים. אם אתם סובלים מרגישות לגלוטן, שעל פי נתונים קיימת ב-33 אחוזים מהאוכלוסיה לפחות, קיים סיכון שתגיבו גם למזונות אחרים שיש להם מבנה דומה לגלוטן, וזה כולל את כל הדגנים. במקרה כזה מומלץ שתשקלו לא רק דיאטה ללא גלוטן, אלא דיאטה ללא דגנים.

2. שמני זרעים תעשייתיים

השמנים הללו כוללים שמן קנולה, שמן תירס, שמן כותנה, שמן סויה, שמן חריע, ושמן חמניות. השמנים הללו לא היו חלק מהתזונה לאורך ההיסטוריה, והצריכה שלהם עלתה רק בשנים האחרונות. בעבר, תזונתם של בני האדם היתה עשירה בדגים ובפירות ים שהם עשירים בחומצות שומן מסוג אומגה 3, והכמות של חומצות השומן מסוג אומגה 6 בדיאטה היתה יחסית נמוכה. מאז המהפיכה התעשייתית לפני כ-140 שנה, חלה עלייה דרמטית בשימוש באומגה 6 שחלק גדול ממנה נובע מהשימוש בשמני הזרעים התעשייתיים. כתוצאה מכך, אנחנו צורכים בין פי 10 לפי 25 יותר חומצות שומן מסוג אומגה 6 יחסית למה שהיה בעבר.

עד כמה זה צריך להדאיג אותנו? מסתבר שחומצות השומן מסוג אומגה 6 קשורות בעלייה בשכיחות של מחלות דלקתית כרוניות כמו מחלות לב, סוכרת מסוג 2, השמנה, מחלות מעי דלקתיות, דלקות פרקים, אסתמה, סרטן, ומחלות פסיכיאטריות. מצד שני, כאשר מעלים את הכמות של אומגה 3 לעומת אומגה 6 בתזונה חלה ירידה של 70 אחוזים בתמותה הכללית. ולכן, עדיף להימנע משמני הזרעים התעשייתיים.

3. סוכר

סוכר נמצא קשור למחלות כמו השמנה, וסוכרת. אך לא כל סוגי הסוכר גרועים באותה במידה. הסוכר שיש לכם במטבח מורכב משני סוכרים: גלוקוז ופרוקטוז. גלוקוז הוא מרכיב חשוב בתזונה שלנו והוא בריא כל עוד לא צורכים אותה בצורה מוגזמת. לעומת זאת, פרוקטוז הינו סיפור אחר לגמרי. פרוקטוז נמצא בפירות וירקות ובממתיקים כמו סירופ תירס עתיר פרוקטוז. בניגוד לגלוקוז שנספג במהירות לזרם הדם ומוכנס לתאי הגוף, הפרוקטוז מגיע ישירות לכבד והופך שם לשומן. צריכה מוגברת של פרוקטוז מובילה להתפתחות של כבד שומני שיכול להתקדם למחלת כבד קשה.

המזונות שמכילים כמות גדולה של סירופ סוכר עתיר פרוקטוז שחשוב להימנע מהם כוללים: מזון מהיר, דגני בוקר, מוצרי מאפה שונים, מוצרי חלב ממותקים, סוכריות, מזונות מקופסאות שימורים כמו פירות ומרקים, ומשקאות קלים.

4. סויה

כמו הדגנים שהזכרנו קודם, גם על סויה מדברים הרבה פעמים כעל מזון בריאות, אבל זה לא ממש המצב. סויה נמצאת כמעט בכל מזון מעובד בצורה של חלבון סויה, קמח סויה, לציטין סויה, ושמן סויה. מסיבה זו, מרבית האנשים אינם מודעים לכמה סויה הם צורכים מדי יום. אינכם צריכים להיות טבעונים שאוכלים סויה כדי לצרוך כמויות אדירות של סויה.

אתם בודאי תוהים כיצד סויה יכולה להיות לא בריאה אם אוכלים אותה במשך שנים במזרח הרחוק? הסיבה הראשונה היא שמאכלי הסויה המסורתיים במזרח הרחוק כמו טמפה, מיסו, נאטו, ותמרי אינם מעובדים ועברו תהליך של התססה. תהליך ההתססה חשוב כי הוא מנטרל באופן חלקי את המרכיבים הרעילים המצויים בסויה. הסיבה השניה היא שבמזרח הרחוק צרכו את הסויה בכמויות קטנות בלבד, ולא כתחליף למזונות מהחי. הצריכה הממוצעת של מוצרי הסויה בסין היא כ-2 כפיות ליום בלבד. הדבר שונה לחלוטין בעולם המערבי שם כמעט כל הסויה הנאכלת היא מעובדת ולא עברה תהליכי התססה, ואוכלים אותה בכמויות הרבה יותר גדולות.

עוד בנושא:
רולטה אסיאתית: סויה נלחמת בסרטן או מאיצה אותו?
האם אכילת סויה גורמת לצמיחת שדיים אצל גברים? זו האמת

כיצד הסויה יכולה לפגוע בנו? הסויה מכילה חומר הנקרא מעכב טריפסין, והוא פוגע בעיכול של חלבונים מהמזון. הסויה מכילה חומצה פיטית המונעת ספיגה של מינרלים כמו סידן מגנזיום ואבץ. בסויה ישנם מרכיבים דמויי ויטמין B12 שלא זו בלבד שאינם נספגים אלא גם יכולים להגביר את הדרישה של הגוף ל-B12. בתהליך העיבוד של הסויה נוצר החומר מונוסודיום גלוטמט שהוא חומר רעיל למערכת העצבים. הסויה גם מכילה פיטואסטרוגנים שיש להם השפעות הורמונליות שיכולות להיות מזיקות.

במחקר שבוצע בהרווארד מצאו שלגברים שצרכו כמות השווה לכוס אחת של חלב סויה היתה ספירת זרע נמוכה ב-50 אחוזים מלגברים שלא צרכו סויה. בתינוקות שאכלו פרומולה של סויה היתה כמות של פי 13,000 עד פי 22,000 יותר אסטרוגן בדם מלתינוקות שצרכו פורמולה מבוססת על חלב.

ד"ר דלית דרימן מדינה היא מומחית ברפואת המשפחה ורפואה אינטגרטיבית ופונקציונלית

# data[].attributes.attachment_link.title
רופאה מזהירה: 4 סוגי המזון האלה יכולים לפגוע בבריאות שלכם - וואלה! בריאות

# data[].attributes.attachment_link.description
יש ארבעה מזונות עיקריים שאחראיים לרוב הבעיות שלנו - מהשמנה דרך סוכרת ועד אלצהיימר - ואם אתם מעוניינים לשפר את הבריאות שלכם - מומלץ שתימנעו מהם הסרטון שמוכיח כמה סוכר יש באמת במשקאות המתוקים (יוטיוב) בשנים האחרונות ישנה בעולם מגיפה של מחלות כרוניות כמו השמנה, סוכרת, אלצהיימר, וחוסר פוריות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
קצב גידול האוכלוסייה והעלייה ברמת החיים מביאים איתם אתגרים משמעותיים למערכות האקולוגיות השונות. החקלאות המודרנית איננה ברת קיימא, תעשיית הבשר היא המזהמת הראשית של מקורות המים המתוקים ולבדה אחראית על כ-15% מפליטת גזי החממה. הפיתוחים הטכנולוגיים מעולמות הפודטק והאגטק מנסים לספק כלים ולסייע לאנושות להפוך את מגמת ההתדרדרות. בניהם, סקטור החלבון האלטרנטיבי, אשר תכליתו לספק לצרכן את חווית צריכת הבשר רק ללא החיה עצמה. על אף הגיוסים המשמעותיים וההייפ, החברות השונות נאלצות להתמודד עם אתגרים מורכבים בשביל לשרוד ולעשות את ההבדל.
המזון מלווה אותנו מהיום הראשון לחיינו ועד לסיומם. למזון תפקיד מרכזי בתרבויות השונות וכן בזיכרון האישי של כל אחד מאיתנו. לחדשנות בענף יהיה תפקיד מרכזי בשנים הקרובות, מצד אחד אורחות החיים המודרניים אינם ברי קיימא לכדור הארץ, ולעיתים קרובות גם לבריאות האדם עצמו. מצד שני, כל פגיעה בטעם ובמרקם המוצר המקורי יובילו לכך שבסבירות גבוהה, תוביל לדחייה מצד הצרכן הסופי.

החדשנות תחום הפודטק כוללת טכנולוגיות לייצור מוצרי ורכיבי מזון קיימים וחדשים כאחד, שיטות לשימור המזון (מטכנולוגיות אריזה שונות, ועד לסניטציה במפעל), הגברת השקיפות וניטור המזון כשזה יוצא מהשדה ועד הגעתו לצלחת. ביטחון מזון, מסעדנות ועוד תחומים רבים אחרים.

היריעה קצרה מלסקר את כל התחומים השונים ולכן בכתבה זו נשים דגש על תחום החלבונים האלטרנטיביים. תחום זה סוחף אחריו את המשקיעים הפרטיים והמוסדיים כאחד, ובהתאמה גם מספר חברות ההזנק שצצות. בכתבות נפרדות, נסקור בהרחבה אחר תחומי האגריטק וגם נדון ברכיבי הטעם והרכיבים הפונקציונאליים של העתיד.

שינויים אלו מציבים אתגרים לא פשוטים לאנושות בשמירה על שרשראות האספקה של המזון והבטחת איכותו. בד בבד עם גידול האוכלוסייה קיימת עלייה בדרישה למקורות חלבון איכותי מן החי. מלבד האכזריות שבגידול בעלי חיים לצורך מאכל, תיעוש תעשיית הבשר מציבה אתגרים לעתיד כדור הארץ.

גידול בעלי חיים לצורכי מאכל הינו בעל השפעה ישירה ומרכזית על קצב פליטת גזי החממה וההתחממות הגלובלית. על פי נתוני האו"ם, תעשיית הבשר העולמית אחראית על כמעט מ15% מסה"כ הפליטות של גזי החממה. רק בשביל לסבר את האוזן, מספר זה יותר גבוה מסך מכל הפליטות של הרכבים, מטוסים, רכבות, והסירות יחד. תעשייה זו גם צורכת את כמות המים המתוקים הרבה ביותר (וגם אחראית על זיהומם). עקב תנאי הגידול הצפופים, וברוב המקרים גם תנאי ההיגיינה הירודים ,תעשיית הבשר צורכת את מירב האנטיביוטיקה המיוצרת בעולם. השימוש התדיר באנטיביוטיקה נוטה לייצר חיידקים עמידים והקרבה לבני האדם, מעצימה את הסיכון בחשיפה למחלות זואונוטיות, Zoonotic, - למשל 19COVID). אם לא די בכך, בשביל לגדל את האוכל של האוכל שלנו (הבשר), החקלאים נאלצים לגדל כמויות אדירות של מזון. למעשה, רוב המזון המיוצר כיום איננו מיועד למאכל אדם, אלא לבהמות. בשביל לגדל את כל זה, תעשיית הבשר אחראית על מירב בירוא היערות, ואיבוד המגוון הביולוגי.

המונח חלבונים אלטרנטיביים מתייחס למעשה לשלוש קטגוריות נפרדות, "מבוסס-צומח" (Plant-base), פרמנטציה ובשר מתורבת (Cultured-meat). המשותף להם הוא הניסיון לייצר לצרכן חוויה של אכילת מוצרים מן החי.

היסטורית, האדם צורך מזה אלפי שנים תחליפים כמו הטופו והטמפה. הגרסאות המודרניות של מוצרים "מבוססי-צומח" כוללים מוצרים שנראים כמו בשר ואף מנסים לחקות את הטעם ואף את דרך ההכנה שלו. מוצרים אלו מציעים גם תחליפים לביצים ולחלב. הפיתוחים הטכנולוגיים אשר מאפשרים את פריחת התחום, כוללים את היכולת להפיק מגוון חומרי גלם חדישים, שיפור תכולת החלבון בזנים הקיימים, מיכון ייעודי אשר מאפשר לשמור על תכונות טקסטורליות רצויות של המזון ומיכון אשר מאפשר לקחת את הבלילה ולהדפיס אותה כסטייק\קציצה\דג וכו'.

קיימות חברות רבות אשר פועלות על מנת להבטיח את שרשרת האספקה של חומרי הגלם החדישים וגם כאלו אשר עושות שימוש באלו עבור ייצור של מוצרים סופיים. Archer-Daniels-Midland (ADM) היא דוגמא לחברה אמריקאית ותיקה אשר היסטורית עסקה בעיבוד של סחורות חקלאיות לתעשיית המזון, כולל מזון לבעלי חיים, וכיום משקיעה משאבים רבים בניסיון ולגוון את פורטפוליו המוצרים שלה. לשם כך ADM כמו חברות תעשייתיות אחרות הקימה זרוע השקעה, עם צוותים ייעודיים, כדי שאלו יאתרו את הטכנולוגיות של העתיד. בשנה שעברה,ADM לקחה את ההובלה בגיוס 347 מיליון דולר, במסגרת סבב B, של חברת Future Meat (או בשמה הנוכחי - Believer). חברות גלובליות נוספות להן מודל דומה:Ingredion , Givaudan, DSM. ביוני השנה, DSM רכשה את החברה השוויצרית Firmenich בעסקה של 21 מיליארד דולר. הרכישה תאפשר לDSM לרתום את הידע הייחודי שלה לגבי הפקת מרקמים ושימוש בחומרי גלם שמקורם מחלב, בטכנולוגיות הליבה של Firmenich להפקת חלבונים אלטרנטיביים והורדת סוכר.

חברת מייצגת לפיתוח מוצר קצה (לצרכן B2C) היא Beyond Meat. זו הציעה פיתוח טכנולוגי מעניין שכל מטרתו הוא להידמות עד כמה שניתן לתחושה של אכילת בשר. מדעני החברה בחנו מהו רכיב הקסם בבשר אשר קוסם לצרכן ומקשה על המעבר לאלטרנטיבה צמחית. הרכיב שהוצע הינו ההמוגלובין, זהו אותו החלבון אשר נושא את החמצן בדם. בזכות מתכת שקשורה אליו באופן טבעי (ברזל) לחלבון יש טעם וריח שמקושר אבולוציונית לאכילת בשר. בשביל לאפשר את החוויה, החברה פיתחה צמח אפונה אשר מבטא ביתר את החלבון המוגלובין. המיצוי של צמח האפונה אפשר למעשה לתרום למוצר הסופי גם חלבון אך גם את תחושת הטעם שהצרכן מחפש.

הפרמנטציה ברמתה המתקדמת ביותר היא פרמנטציה מדייקת (Precision fermentation). בתהליכים אלו עושים שימוש במתקנים ייעודים בהם ניתן לעקוב מקרוב ובדיוק רב אחר תנאי הגידול האופטימליים עבור האורגניזם הרצוי. בפרמנטציה מדייקת עושים שימוש בחיידקים, שמרים, פטריות וגם באצות. ישנם תהליכים בהם האורגניזם הנבחר משמש במהלך חייו כמעין בית חרושת עבור הפקה של חלבונים מסוימים או כל תוצר אחר בעל ערך (מתרופות ועד למולקולות ביולוגיות אחרות) - שאותו צורכים. דוגמאות לתוצרי פרמנטציה שהם בעצמם מוצרי צריכה - חלבונים, פיגמנטים, שומנים וכו'. מכיוון שביצוע פרמנטציה מדייקת הוא לא תהליך זול, קיימת מגבלה ביכולת לרדת במחיר. מנגד, בתהליכים רבים אחרים מגדלים את האורגניזם בשביל להפיק ממנו אנזים מסוים. אנזימים הם חלבונים אשר מאיצים תהליכים ומזרזים הגעה לשיווי המשקל המאפיין את הראקציה הספציפית. בניגוד לזרזים כימיים, אנזימים פועלים בתנאים טבעיים ללא צורך בטמפרטורות או לחצים גבוהים, ולמרות זאת הם מאיצים קצבי תגובות בסדרי גודל רבים. במקרים רבים האנזים עצמו איננו מוצר הצריכה אלא משמש ככלי לייצור חומר גלם שניוני. בדרך זו ניתן להפחית משמעותית בעלויות הייצור וזאת בזכות יחסי ההמרה של האנזימים. בהקשר זה יצויין כי ישנם אנזימים אשר גרם מהם יכול לייצר עשרות רבות ואף מאות קילוגרמים של תוצר.

תעשיות רבות, מסורתיות וחדשניות כאחד, וגם אנחנו, הצרכניים הסופיים עושות שימוש יום יומי באנזימים לביצוע פעולות שונות. ניתן למצוא אנזימים באבקת הכביסה (הסרת השומנים) וגם בתהליכי ייצור של חומרי גלם ומוצרים רבים. האנזימים משחקים תפקיד מרכזי גם בשמירה על בריאות האדם ובעלי החיים. בשנים האחרונות התרחשה קפיצה אדירה בכלים הטכנולוגיים הזמינים אשר מאפשרים להתחקות אחר המבנה של החלבונים עצמם. תרומה זו תאפשר קפיצת מדרגה במימוש הפוטנציאל הגלום בשימוש באנזימים לייצור מולקולות מורכבות ופשוטות כאחד.

הקטגוריה השלישית והחדשה ביותר בתחום החלבונים האלטרנטיביים היא הבשר המתורבת או Cultured-meat. כזכור נמצא שהטעם הוא המרכיב הדומיננטי והחשוב ביותר עבור חווית הצריכה של הצרכן (מחיר המוצר ממש אחריו) ולכן בשביל להתגבר על החסמים של שתי הקטגוריות הקודמות, החברות הפועלות בתחום מנסות לייצר תחליף 'אחד לאחד' לבשר.

כיום ברחבי העולם קיימות מעל ל-100 חברות הפועלות לייצר בשר, מאכלי ים ומוצרי חלב מתורבתים. על פי דיווחי החברות השונות, המחיר של הבשר המתורבת צפוי לרדת בצורה דרמטית בעשור הקרוב, מאלפי\עשרות אלפי דולרים לקילו, למחיר שיהיה תחרותי אפילו למוצר המקורי. הנהלות החברות השונות מציגות תהליך שעל פניו נראה טריוויאלי, בתחילתו יש איסוף\קצירה של מספר תאים מהחיה עצמה (או מעובר). לאחר מכן התאים מועברים אל המעבדה שם הם יעברו התמיינות (תהליך אשר יקבע את ייעודם) לכדי יצירה של תאי שריר או תאי שומן. לאחר תהליך ההתמיינות, התאים יגדלו ויתחלקו בביוריאקטורים (פרמנטורים מאוד מתקדמים) למשך כמה ימים\שבועות. בסיום התהליך תתקבל מסה של תאים אשר תהיה זהה לתאי השריר או השומן מבעל החיים בתחילת התהליך. את התאים עצמם ירכיבו (או ידפיסו) בצורה של קציצה, נקנקיה, ובהמשך גם כסטייק. מדינת ישראל (דרך הרשות לחדשנות) הצליחה למצב את עצמה כמובילה עולמית בפיתוח של מוצרי בשר (וחלב) מתורבת. לישראל מספר נציגות אשר מדגימות ייצור בשר מתורבת בקנה מידה של פיילוט (עשרות-מאות קילוגרמים בשנה). נציגה מקומית בולטת היא חברת Believer אשר גייסה בשנה שעברה סכום שיא של 347 מיליון דולר עבור בניית והרחבת מתקן הייצור של הבשר המתורבת.

אך לעיתים אליה (מתורבתת כמובן) וקוץ בה.

הנרטיב שחברות החלבון האלטרנטיבי מספרות הוא שאין לנו הזדמנות שנייה. כדור הארץ לא יחזיק מעמד בקצב הנוכחי של גידול האוכלוסין ומענה על הביקוש הגובר למוצרים מן החי. על פי הנתונים המתפרסמים של GFI, רק בשנת 2021 החברות המציעות אלטרנטיבה צמחית\מתורבתת למוצרים מן החי (בשר, חלב וביצים) גייסו מעל ל-5 מיליארד דולר (עליהן התחרו מאות משקיעים חדשים). הגידול בהשקעות הוביל לגידול מהיר במספר החברות שמציעות את מוצריהן לשוק. רק ההתקררות הכללית בשווקים הצליחה להאט את המעגל היזון החיובי הזה.

השנה האחרונה בשווקים הייתה סוערת לכולם (מדדי ה-S&P500 וה-WORLD MSCI ירדו שניהם בקרוב ל-20%), ועדיין כשבוחנים את ביצועי המניות בשנה האחרונה ניתן להבחין שקיים הבדל מהותי בין הביצועים של חברות פוד-טק\מזון אשר פורטפוליו המוצרים שלהם כולל בעיקר חומרי גלם לתעשייה - כולל חלבונים אלטרנטיביים (B2B) לעומת חברות חלבון אלטרנטיבי אשר מייצרות ומשווקות את המוצרים סופיים ליצרן בעצמן (C2B). בשביל לנסות ולדייק את ההשוואה (וזו משימה קשה כיוון שאי אפשר להתעלם מגודל ומהיסטוריית החברות) נוסיף כביקורת את הביצועים של כמה מחברות המזון הגדולות בעולם.

במסגרת ההשוואה בחנו את ביצועי המניות ב12 חודשים האחרונים של מספר חברות מייצגות המציעות סוגים שונים של חלבונים אלטרנטיביים כחלק מהפורטפוליו שלהם:

Archer-Daniels-Midland (ADM, 44.6%), Ingredion (INGR, 4.3%), DuPont (DD, -12.5%), Symrise (SY1.DE, -19.6%), International Flavors & Fragrances (IFF, -27.4%), DSM (DSM.AS, -40.5%) and Givaudan (GIVN.SW, -40.2%).

כביקורת אל מול הפער במודל העסקי (B2B אל מול C2B) בחרנו בחברות המזון מהגדולות ביותר. בניגוד למצופה, אלו הציגו מגמה חיובית ברוב המקרים. הרשימה כללה את הענקיות הבאות:

Nestle (NESN.SW, -15.1%), Pepsico (PEP, 7.3%), Coca Cola (KO, 9.6%), Uniliver (UL, 03.3%), General Mills (GIS, 29.4%), Mondelez (MDLZ, 3.3%), Danone (BN.PA, -7.1%) and Kelloggs (K, 14.8%)

מולן הצבנו מספר מצומצם יחסית של חברות ציבוריות צעירות אשר עוסקות בפיתוח מוצרי צריכה המתבססים על חלבון אלטרנטיבי ממקור צמחי ומתהליכי תסיסה. מלבד וילק (Wilk) הישראלית, אשר מפתחת תהליכים לייצור חלב מתורבת, חלב אשר יופרש מתאי חלב של בעלי חיים ואדם.

חברה נוספת שהונפקה בארה"ב, ובעצמה מובילת שוק שגררה עניין רב היא (OTLY, -82.6%) Oatly. במקור חברה שוודית אשר עושה שימוש במיצויים של שיבולת שועל עבור מגוון מותגים (תחליפי חלב ועד לגלידות). בשנה שעברה, Oatly הפכה לציבורית כאשר גייסה 1.43 מיליארד דולר מהציבור לפי שווי של כמעט 10 מיליארד דולר. בדומה ל Beyond Meat גם Oatly מתמודדת עם תחרות הולכת וגוברת ושחיקת מחירים. ובהתאמה, נכון לכתיבה שורות אלו המנייה איבדה כ-82% בשנה האחרונה וכ-93% משוויה ההתחלתי.

בבורסה המקומית ניתן למצוא גם את חברת ביו-דבש (78%-) אשר (לפי הפרסומים שלהם, לא נמצאו פטנטים או פרסומים מדעיים) עושה שימוש בפרמנטציה (בשימוש אורגניזם חי או אנזימים מבודדים) כדי לחקות את פעילות המטבולית של הדבורה. לטענת המייסדים, השימוש בפרמנטציה מאפשר ייצור של דבש אלטרנטיבי (לכאורה אותו הדבש רק ללא השימוש בדבורים).

השאלה שצריכה להישאל היא לאו דווקא מדוע הירידה במנייה הייתה חדה כל כך, אלא האם יש בכלל הצדקה מלכתחילה לקבוע שווי כה רב לחברה\ות שמייצרת מוצרים לא ייחודיים ולא פורצי דרך טכנולוגיים, טעימים ככל שיהיו. המשותף לכל אותן החברות מוצר שצוינו הן במקרים רבים חברות חלום. גם Beyond Meat וגם Oatly השקיעו המון ביחסי הציבור והנגשו את המסר לציבור הרחב באמצעות הקפדה על גיוס כספים מסלבריטאים. ברשימת המשקיעים של Beyond Meat ניתן למצוא את ליאונרדו די-קפריו, סנופ-דוג, קיירי ארווין ועוד רבים אחרים. לעומתה, Oatly מתהדרת באופרה וינפריי, נטלי פורטמן, גיי-זי ועוד.

לשם ההשוואה נשווה בין חברת Beyond Meat אל מול חברת טבעול. במקור מקיבוץ לוחמי הגטאות, חברה טבעול מייצרת מגוון רחב של מוצרים מן הצומח. טבעול אשר החזיקה גם בפיתוחים טכנולוגיים, נמכרה לאוסם לפני עשור בעסקה אשר שיקפה לה שווי שוק של 1.1 מיליארד שקלים. התחרות שניצבת בפני Oatly מורכבת לא פחות. בשוק קיימים כבר מספר רב של תחליפים זמינים וזולים (למי מאיתנו אין במקרר לפחות שני סוגים של חלב).

נקודה נוספת למחשבה בהקשר של Oatly. כיום מספר חברות הנמצאות בשלבים מתקדמים יחסית מציעות מוצרים המתבססים על חלב מתורבת. ברוב המקרים מדובר על תסיסה של שמרים או פטריות על מנת לייצר את אחד (או כמה בודדים) מהחלבונים אשר נמצאים בחלב עצמו. מיותר לציין שהחלב שאנו שותים מורכב ממספר רב של מרכיבים הכוללים מגוון שומנים, סוכרים, חלבונים, ויטמינים ועוד מולקולות רבות אחרות אשר תורמות לטעם המוצר, למרקמו ושאר התכונות הבריאותיות הנלוות (רק בשביל לסבר את האוזן, בחלב אם יש כ2400 מולקולות שונות). Perfect Day ו Nature's Fynd, שתי חברות אמריקאיות הפועלות בתחום - כל אחת מהן גייסה בשנה האחרונה 350 מיליון דולר. שתיהן מהוות דוגמא מייצגת לחברות המציעות חלבוני גבינה למותגים שונים.

בשורה התחתונה, כדי להצליח ולכבוש נתחי שוק מתעשיית הבשר והחלב העולמיים על המוצרים להיות טעימים, זולים ונגישים כמו המקור. ריבוי התחרות (בשנים האחרונות נוספו כ-800 חברות אשר מציעות פתרונות דומים) מהווה מכשלה מכיוון שהצרכן מתקשה להבדיל בין עשרות המותגים השונים שצצו פתאום על המדף. חסם כניסה משמעותי נוסף הוא היעדר 'תווית נקייה'. בשביל לנסות ולחקות את תחושת הבשר או מוצר החלב, יש צורך לשלב ולערבב מגוון רב של רכיבים (שלחלקם יש שם מאיים) בשביל להגיע למוצר הסופי. בשנים האחרונות ובעידוד הקורונה, אצל הצרכנים התגבר מאוד הטרנד הבריאותי של תיעדוף מזונות טבעיים על פני מוצרי מזון מעובדים\מתועשים. כיום, יותר מתמיד הצרכנים מביטים ברשימת המרכיבים, ובתווית הקציצה של Beyond Meat יש רשימה ארוכה של רכיבים שמעמידים בספק רב את התפיסה הבריאותית והיתרון הגלום בצריכה של מוצרים מן החי.

כמה מילים על תחום החלבון המתורבת. לכל מי שמבקש לבחון השקעה באחת מהחברות האלו שמציעות לגדל בשר מתאים, מומלץ לקרוא ביסודיות את הכתבה של Joe Fassler שפורסמה בספטמבר 2021 ב The Counter. ביולוגיה בניגוד לפיסיקה לא מתנהגת לפי חוק מור (Moore's law). לטבע יש את היתרונות אך גם את החסרונות שלו, וישנם תחומים שלא משנה כמה כספים יושקעו בהם, הסיכוי להחזר על ההשקעה הוא נמוך מאוד עד לא קיים. אין היתכנות כלכלית בהשקעות האדירות הכרוכות בהקמת מתקני יצור בסטנדרט של מפעלי פארמה (מאות מיליוני דולרים למתקן) לייצור מוצרים זולים כמו המבורגרים (סטייק זה מוצר מורכב בהרבה). בטח כאשר האלטרנטיבה לכושר הייצור של אותה כמות בשר היא פעילות שבועית של משחטה בינונית.

לסיכום, בזכות מודעות הצרכנים הגוברת בדבר המחיר האקולוגי העצום שכדור הארץ והאדם משלמים על צריכת בשר, יש דרישה ומימון למציאת פתרונות ברי קיימא. חלק ניכר מהחלבונים שמיוצרים משמשים בסופו של יום למאכל והאבסת בעלי חיים. פתרונות נוספים שניתן להציע (ושאינם נסקרו בכתבה זו) כוללים בין היתר שימוש בחרקים כמקור לחלבון. בעולם קיימות מספר חברות אשר מגדלות זחלים של זבובים, וכאלו שמגדלות חרגולים בשביל לספק מקור זמין וזול של חלבון. במידה והחלבון מיועד למאכל בע"ח ולא למאכל אדם, ניתן גם לעשות שימוש בזבל אורגני כמקור מזון לזחלים. בכלכלה מעגלית זו יש רווח כפול, גם יש הפחתה של פסולת אשר תורמת לשחרור גז מתאן (התורם עשרות מונים לאפקט ההתחממות הגלובלית בהשוואה לפחמן דו חמצני) וגם מקבלים מקור חלבון.

פתרון נוסף הוא סטטוטורי - במידה ויהיה מספיק כוח פוליטי, ניתן יהיה להפחית את הסובסידיות לחקלאים. כתוצאה מזה המחירים יעלו והיכולת לרכוש בשר תקטן. זהו פתרון לא פופולרי אך עקרונית ניתן ליישום בטווח קצר יחסית. בנוסף ניתן להתחיל בחינוך השוק תוך הדגשת היתרונות הבריאותיים בצמחונות, טבעונות ובמפחיתנות (אנשים אשר מפחיתים בצריכת הבשר שלהם מתוך מודעות לסביבה).

ולמרות כל הקשיים שתוארו, לחלבונים מן הצומח יש פוטנציאל צמיחה רב. חברות חומרי הגלם (Ingredients) מגדילות בקביעות את הכמויות ואת הזמינות של סוגי החלבונים השונים. חברות הטעמים שוקדות ימים ולילות בשביל לייצר פורמולציות חדשות שיקלעו לטעם הצרכנים. וגם חברות המוצר בסוף יצליחו לכבוש יותר ויותר נתחי שוק מתעשיית הבשר. צריך לזכור ולקבל בהבנה שהשוק כיום עודנו צעיר (אפילו בוסרי) וכל הזמן מתפתח. בעתיד הקרוב תחול כנראה הצטמצמות בהיצע, בין אם זה בעקבות סגירה של חברות או בעקבות מיזוגים ורכישות. בשורה התחתונה הצורך הוא ברור והמודעות רק גוברת - על פי GFI, המעבר למזון צמחי יוכל לחסוך בין 30% ל-90% מפליטת הפחמן הדו חמצני ביחס למוצרים דומים מן החי.

הכותבת הינה סמנכ"לית מחקר בקבוצת ילין לפידות ("ילין לפידות"). אין לראות בסקירה ו/או בתוכנה משום שיווק/ייעוץ השקעות/שיווק פנסיוני או תחליף לכזה. סקירה זו בוצעה בהסתמך על מידע פומבי וגלוי לציבור ועשויה להתבסס על נתונים שפותחו על ידי אנליסטים עובדי קבוצת ילין לפידות ומקורות אחרים הנחשבים מהימנים ומבלי להתחייב על ביצוע בדיקות עצמאיות לשם בירור מהימנות המידע. מובן שמידע צופה פני עתיד אינו מהווה עובדה והוא מבוסס רק על הערכות סובייקטיביות של הכותב ע"פ המידע שנמצא לפניו. מידע צופה פני עתיד הוא אינו ודאי ועלולות להתגלות סטיות משמעותיות בין ההערכות המובאות במידע הכלול בסקירה לבין התוצאות בפועל. הכותב אינו מתחייב לעדכן או לשנות את הסקירה הנ"ל עם וככל שיתפרסמו נתונים חדשים. המידע המוצג בסקירה, הינו חומר מסייע בלבד ואין לראות במידע זה כמידע שלם וממצה של ההיבטים הכרוכים בני"ע ו/או בנכסים הפיננסים אם וככל שהם מוזכרים בה. אין באמור כדי להוות תחליף לייעוץ השקעות או ייעוץ פנסיוני בידי בעל רישיון עפ"י דין, המתחשב בנתונים ובצרכים המיוחדים של כל אדם. חברות מקבוצת ילין לפידות ו/או נושאי המשרה שלהן ו/או מנהליהן ו/או עובדיהן ו/או מי מטעמן עשויים, בהתאם למגבלות הדין, לרכוש ו/או למכור ו/או להחזיק ו/או להתעניין בביצוע עסקאות בניירות הערך הנסקרים, הן עבור עצמם והן עבור נכסים פיננסים או פנסיוניים המנוהלים בידי קבוצת ילין לפידות (לרבות קרנות נאמנות ו/או קופות גמל המנוהלות בידי הקבוצה) וכן עשויים לרכוש ו/או למכור ו/או לבצע עסקאות בניירות הערך הכלולים בסקירה עבור תיקי השקעות המנוהלים על ידי ילין לפידות ניהול תיקי השקעות בע"מ, העוסקת בניהול תיקי השקעות ובשיווק השקעות. חברות מקבוצת ילין לפידות מחזיקות ו/או עשויות להחזיק ו/או למכור במסגרת פעילותן השוטפת, ניירות ערך ו/או נכסים פיננסים של החברות הנסקרות, והן עשויות לקיים קשרים עסקיים נרחבים ומגוונים עם החברות הנסקרות, למועד מסמך זה ו/או במועדים אחרים, הכל כמפורט לעיל ובין היתר משום כך ולאור האמור לעיל עשוי להיות לחברות מקבוצת ילין לפידות ו/או למי מטעמן עניין אישי בנכסים ו/או בחברות ו/או בניירות הערך המוזכרים בסקירה. חברות מקבוצת ילין לפידות ו/או נושאי המשרה שלהן ו/או מנהליהן ו/או עובדיהן ו/או מי מטעמן אינם לוקחים על עצמם כל אחריות שהיא לכל הפסד ישיר או נסיבתי הנובע משימוש בסקירה זאת. אין באמור התחייבות להשגת תשואה כלשהי. אין בתשואות העבר כדי להבטיח תשואות דומות בעתיד.

1.https://www.un.org/en/un75/shifting-demographics.

2.H. T. Bunn, "Meat made us human" 2007

4.https://www.weforum.org/agenda/2021/08/mushrooms-plant-based-meat-free-proteins

5.https://www.fooddive.com/news/chr-hansen-novozymes-merge/638819

6.https://edition.cnn.com/2013/08/05/world/europe/europe-stem-cell-burger-ott/index.html

7.https://www.cnbc.com/2019/05/02/beyond-meat-ipo.html

# data[].attributes.attachment_link.title
תעשיית הפודטק - תמונת מצב

# data[].attributes.attachment_link.description
קצב גידול האוכלוסייה והעלייה ברמת החיים מביאים איתם אתגרים משמעותיים למערכות האקולוגיות השונות. החקלאות המודרנית איננה ברת קיימא, תעשיית הבשר היא המזהמת הראשית של מקורות המים המתוקים ולבדה אחראית על כ-15% מפליטת גזי החממה. הפיתוחים הטכנולוגיים מעולמות הפודטק והאגטק מנסים לספק כלים ולסייע לאנושות להפוך את מגמת ההתדרדרות.

# data[].attributes.attachment_link.title
נכון לא נכון עקרונות בתזונה.pdf

# data[].attributes.headline
אוכל לא בריא תורם לבריאות

# data[].attributes.subject
אוכל לא בריא תורם לבריאות

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
נאוה רוזנפלד,שלומית דיליאון

# data[].attributes.attachment_link.title
החכמנו, למדנו, וזה הזמן לשתף: תובנות התזונה שלנו מעשר השנים האחרונות

# data[].attributes.attachment_link.description
טור הבריאות חוגג עשור: עשר שנים שבהן מדע התזונה התפתח בזכות אלפי מחקרים שנעשו ברחבי העולם, עשור שבו טרנדים עלו והתרסקו ומגמות תזונתיות התחזקו ואף התעצמו. אז החלטנו לחגוג עם עשר תובנות תזונה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מפלס הכאב הנפשי בקרב הישראלים ממשיך במגמת עלייה זו השנה השנייה ברציפות. בשנה החולפת טיפל מוקד ער"ן בלמעלה מ-300 אלף פניות, שליש מהן היו בעקבות כאב נפשי, דיכאון ומצוקה חריפה - עלייה של 10% לעומת 2021. שליש נוסף על רקע בדידות. כ-50 אלף בני נוער עד גיל 24 פנו לעזרה

# data[].attributes.attachment_link.title
דוח ער״ן ל-2022: עלייה של 10% בדיווח על כאב נפשי, דיכאון ומצוקה חריפה

# data[].attributes.attachment_link.description
מפלס הכאב הנפשי בקרב הישראלים ממשיך במגמת עלייה זו השנה השנייה ברציפות. בשנה החולפת טיפל מוקד ער"ן בלמעלה מ-300 אלף פניות, שליש מהן היו בעקבות כאב נפשי, דיכאון ומצוקה חריפה - עלייה של 10% לעומת 2021. שליש נוסף על רקע בדידות. כ-50 אלף בני נוער עד גיל 24 פנו לעזרה