# data[].attributes.location_name
Budapest, Rákóczi út 3, 1088 Magyarország

# data[].attributes.body
A március 15-i események záró helyszíne a Nemzeti Színház volt, amely bő tíz évvel korábban, 1837-ben nyitotta meg kapuit akkor még Pesti Magyar Színház néven a mai Rákóczi út és Múzeum körút sarkán. A Nemzeti Színházban 1848. március 15-ére eredetileg a Két anya egy gyermeke című színmű volt műsorra tűzve, de az igazgatóság és Bajza József aligazgató az aznapi események láttán úgy döntött, Katona József Bánk bánját fogják előadni. A darabot azonban pár jelenet után félbeszakította a betóduló forradalmi tömeg, amely az est díszvendégeként Táncsics megjelenését várta, hiába. A Bánk bánt nem folytatták, helyette a nép kívánságára elszavalták a Nemzeti dalt, elénekelték a Szózatot, a Himnuszt, a Rákóczi-indulót és a Hunyadi László opera jelesebb áriáit.

# data[].attributes.body
A Királyi Helytartótanács épülete Carl Vasquez 1837-es rajzán (Forrás: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)

Pollack Mihály tervei szerint 1823-1824-ben az épületet kibővítették, majd 1870 és 1872 között Kauser Lipót és Frey Lajos tervei alapján átépítették. A II. világháborúban megrongálódott épületet 1950-ben állították helyre, ma a Magyar Tudományos Akadémia intézetei működnek benne.
'[…] Végre választmány neveztetett ki Budára menendő, s a helytartótanácsot fölszólítandó, hogy a censurát rögtön eltörölje, Stancsicsot szabadon bocsássa, s a katonságnak rendeletet adjon, miszerint ügyeinkbe semmi szín alatt be ne avatkozzék. A választmány tagjai: Egresi Sámuel, Gyurkovics Máté, Irányi Dániel, Irinyi József, Kacskovics Lajos, Klauzál Gábor, Molnár György, Nyári Pál, Petőfi Sándor, Rottenbiller Leopold, Staffenberger István, Tót Gáspár, Vasvári Pál.
A választmány legalább 20.000 ember kíséretében fölment Budára a helytartótanácshoz és előadta kívánatait. A nagyméltóságú helytartótanács sápadt vala és reszketni méltóztatott, és öt percnyi tanácskozás után mindenbe beleegyezett. A katonaságnak kiadatott a tétlenség iránt a rendelet, a censura eltöröltetett, Stancsics börtönajtaja megnyílt. […]'

(Petőfi Sándor 1848-as naplójából)

# data[].attributes.headline
Budapest, Belváros, az egykori VÁROSHÁZA

# data[].attributes.subject
Budapest, Belváros, az egykori VÁROSHÁZA

# data[].attributes.body
A német nyelvű Pesten Stadthausnak hívott épület alapjait 1702-ben kezdték építeni, 1767-1768-ban pedig egyemeletesre bővítették. Az 1800-as évek elejére ismét aktuálissá vált átalakítása, ekkor Hild József is készített terveket (1807-ben és 1811-ben), de végül Kasselik Ferenc elképzelései szerint építették át a tornyos barokk épületet 1842 és 1844 között klasszicista stílusban, az eredeti falak megtartásával és második emelettel való bővítéssel.
A Városháza melletti téren rendszeresen tartottak vásárokat, 1848. március 15-én pedig itt gyülekezett a hatalmas tömeg. Követeik átadták a 12 pontot a tanácsnokoknak, akiket Rottenbiller Lipót alpolgármester győzött meg azok elfogadásáról, bár sokat győzködni nem kellett a honatyákat. Miután aláírták a proklamációt, maga Rottenbiller mutatta fel azt az ablakon át a kint várakozó tömegnek.

# data[].attributes.location_name
Budapest, Kossuth Lajos utca 3, Magyarország

# data[].attributes.headline
Budapest, Kossuth Lajos utca 3, Az egykori LANDERER ÉS HECKENAST NYOMDÁJA

# data[].attributes.subject
Budapest, Kossuth Lajos utca 3, Az egykori LANDERER ÉS HECKENAST NYOMDÁJA

# data[].attributes.body
1851-ben  épült, egy darabig nyomda ként üzemelt majd a Vasárnapi Újság szerkeztősége foglalta el. A 200 éves élete során sok neves lakója volt (Pl.:Kossuth Lajos, Arany János, Vörösmarty Mihály).
Pesten a nyomdatulajdonos Landerer Lajos az előző napi hírek alapján érezhetett valamit, mert háromszoros papírmennyiséget készített elő március 15-ére a Hatvani (ma: Kossuth Lajos) és a Szép utca sarkán lévő üzemébe. A német származású iparossal szemben többször megfogalmazódott a vád, hogy a bécsi hatalom besúgója volt, ami ilyen formában nem igaz. A korban minden nyomdásznak vállalnia kellett, hogy jelentést ír, máskülönben nem folytathatta vállalkozását; a forradalom és szabadságharc nyomdásza tehát nem önszántából vagy meggyőződésből szolgálta a hatalmat.
Landerer összehívta a német, cseh és morva szakmunkásait, majd utasításba adta, hogy ha a forradalmárok sokan vannak, engedjenek, de ha nem, akkor verjék ki őket. Ám a Petőfiék vezette emberáradat az előbbi kategóriába tartozott. A résztvevők visszaemlékezései és a történészek 5-20 ezer közé teszik a nyomda elé érkező tömeg létszámát. Tekintve, hogy a pesti egyetem akkor mindössze ezer hallgatót számlált, a tömegben az értelmiség mellett más rétegek képviselői is jelentős szerepet kaptak. A sokaság Jókait, Vasvárit, Petőfit és Vidátsot nevezte ki küldöttnek, akik a 12 pont és a Nemzeti Dal kinyomtatását követelték Landerertől. „Lehetetlen, nincs rajta a cenzori engedélyezés” – felelte a protokollt betartva a nyomdász.
Ekkor a fiatalok megszeppentek, mire Landerer törte meg ismét a kínos csendet: odasúgta nekik, hogy foglaljanak le egy sajtót. Ezen felbátorodva Irinyi József (a feltaláló bátyja) rátette a kezét az egyik gépre és kijelentette: „ezt a sajtót a nép nevében lefoglaljuk”. Mire Landerer pilátusi önigazolással, mondván, „erőszaknak ellent nem állhatok”, az irodájába záratta magát.

# data[].attributes.location_name
Budapest, Egyetem tér 1-3, 1053 Magyarország

# data[].attributes.headline
Budapest, Egyetem tér 1-3, 1053 Magyarország - JOGI KAR

# data[].attributes.subject
Budapest, Egyetem tér 1-3, 1053 Magyarország - JOGI KAR

# data[].attributes.body
A bölcsész- és mérnöki kar, valamint a jogi egyetem 1848-ban a mai Egyetem téren álló egykori pálos kolostor épületében működött. A Pázmány Péter alapította Nagyszombati Jezsuita Egyetemet Mária Terézia királynő 1777-ben Nagyszombatból Budára 🤬 át, és a bölcsészeti kart a királyi palotában helyezte el.

II. József 1784-ben elrendelte az egyetem Pestre helyezését: a jogi kar a pálos kolostor épületébe került, a bölcsészkar pedig a királyi kúria régi, a mai Ferenciek terén lévő, 1898-ban lebontott épületébe. Utóbbi 1805-ben költözött át a mai Egyetem térre a jogi kar mellé, a pálos kolostor harmadik emeletére. II. József rendelete alapján a bölcsészkar részeként hozták létre 1782-ben a Mérnökképző Intézetet (Institutum geometricum), a műszaki egyetem elődjét, amely ebben a formában 1850-ig, megszüntetéséig működött.
A pálos kolostor sincs már meg, amelyben 1848-ban az egyetemek működtek. A helyén épült fel a képen látható Királyi Magyar Tudományegyetem (ma az ELTE Jogi Kara) a mai Egyetem téren. A fotó, amelyen az Egyetemi templom is látható, 1900 körül készült (Fotó: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)

A századfordulóhoz közeledve a városrendezési tervek szerint a pálos kolostor helyén egy teljesen új épületet emeltek. Először a Szerb utcai neoreneszánsz stílusú rész készült el, majd a neobarokk palota, amelyet 1900-ban avattak fel, terveit pedig Baumgartner Sándor és Herczegh Zsigmond készítette. A főépület a barokk egyetemi templomhoz csatlakozik és tervezői erre figyelve stílusában barokk jegyeket is felhasználtak.

A megszólított egyetemi hallgatóság mellett az utca embere is egyre nagyobb számban csatlakozott a vonulókhoz, így mire Landerer Lajos nyomdájához értek, már közel ötezer főre duzzadt a menet.

# data[].attributes.location_name
Budapest, Semmelweis u. 2, 1052 Magyarország

# data[].attributes.headline
Budapest, Semmelweis u. és Kossuth L. utca - ORVOSI EGYETEM 1848-BAN

# data[].attributes.subject
Budapest, Semmelweis u. és Kossuth L. utca - ORVOSI EGYETEM 1848-BAN

# data[].attributes.body
Székely József elmondásai szerint az ifjúság a Pilvax kávéházból először az orvosi egyetemre mentek.
A Királyi Magyar Tudományegyetem Orvostudományi Karának öt tanszéke és kórháza 1784-től működött a jezsuiták egykori épületében az Újvilág utca (ma Semmelweis utca) és az Egri út (ma Kossuth Lajos utca) sarkán. Az épületet, amelyhez Petőfiék 1848. március 15-én vonultak, a XIX. század végén, a Kossuth Lajos utca mai formájának kialakításakor elbontották. A ma itt álló eklektikus bérházat Czigler Győző tervei szerint 1893 és 1895 között építették. Földszintjén 1926-ban nyitott meg a Fórum mozi, amely az államosítás után, 1951-ben kapta a Puskin nevet.

# data[].attributes.location_name
Budapest, Petőfi Sándor utca 7, Magyarország

# data[].attributes.headline
Budapest, Petőfi Sándor utca 7, PILVAX KÁVÉHÁZ 

# data[].attributes.subject
Budapest, Petőfi Sándor utca 7, PILVAX KÁVÉHÁZ 

# data[].attributes.body
Itt alakult meg és működött a Fiatal Magyarország mozgalom.
Petőfi és társai itt beszélték meg követeléseiket (12pont) és Petőfi itt szavalta el először a Nemzeti dalt.
A szabadságharc bukása után a kávéház többször is nevet és tulajdonost váltott. Utolsó tulajdonosa, Schovanetz János adta vissza régi nevét.
A fiatal értelmiség egyik jelentős, radikális csoportja a Pilvax kávéházban tartotta összejöveteleit. Egy részük tagja volt a liberális ellenzék egyesült szervezetének, az Ellenzéki Körnek is. Közülük került ki Irinyi József, aki 1848. március 11-én megfogalmazta azokat a rövid pontokat, amelyek Kossuth március 3-i beszédének szellemében, attól némileg eltérő hangsúlyokkal, a polgári átalakulás következetes keresztülvitelét követelték. A Pilvax ifjai – Kossuthékkal egyeztetve – szerették volna e „Tizenkét pontot” több ezer pesti polgár aláírásával eljuttatni Pozsonyba, hogy így támogassák a reformellenzék megrekedéssel fenyegető országgyűlési küzdelmét. Március 19-ére, a József-napi országos vásár napjára – francia mintára – a fiatalok Rákos mezején nagygyűlést és bankettet akartak szervezni aláírásgyűjtéssel. A bécsi forradalom híre azonban ösztönző hatással volt a magyar radikális ifjakra is. A Pilvax Kör tagjai, élükön Petőfi Sándorral, Vasvári Pállal, Jókai Mórral, Vidats Jánossal, Sükey Károllyal, Bulyovszky Gyulával, Vajda Jánossal elhatározták, hogy maguk szereznek érvényt a „Tizenkét pont” közül az elsőnek, a sajtószabadság követelésének és a többinek. Március 15-én reggel Petőfi és társai a szemerkélő esőben a Pilvaxból alig néhányan indultak el Landerer Lajos és Heckenast Gusztáv nyomdájához. Az ifjúság egybegyűjtése után immáron mintegy kétezren folytatták útjukat a Hatvani (ma: Kossuth Lajos) utcába a nyomdához, ahol cenzúra nélkül kinyomtatták az Irinyi József által megfogalmazott 12 pontot, valamint Petőfi lelkesítő költeményét, a Nemzeti Dalt.

A Cultura Magazin cikke csak engedéllyel másolható.

# data[].attributes.location_name
Budapest, Nemzeti Múzeum, Múzeum körút, Magyarország

# data[].attributes.headline
Budapest, NEMZETI MÚZEUM, Múzeum körút, Magyarország

# data[].attributes.subject
Budapest, NEMZETI MÚZEUM, Múzeum körút, Magyarország

# data[].attributes.body
A forradalmi tömeg – egy rövid ebédszünetet követően – délután 3 órakor a Nemzeti Múzeum előtti térre vonult, ahol a kellemetlen időjárás ellenére népgyűlést tartottak. A Nemzeti dal és a proklamáció példányait nem győzték osztogatni, Petőfi Sándort pedig az oldalsó bejáraton kellett bejuttatni, így tudott csak az összegyűlt embertömeg elé kiállni a múzeum lépcsőjére. Akkor és ott nem szavalta el a Nemzeti dalt. Vasvári Pállal és Irinyi Józseffel lelkesítő beszédet intézett a néphez, amely közfelkiáltással elfogadta indítványukat. Így elindultak a Városházához, hogy képviselőik útján követeljék a városi tanácstól a 12 pont elfogadását.

# data[].attributes.body
HAJÓHÍD PEST ÉS BUDA KÖZÖTT

A régi Vigadó homlokzata a hajóhíd pesti hídfőjével Carl Vasquez 1833-as rajzán. Ezen a hídon vonult át a forradalmi tömeg 1848. március 15-én Budára, hogy Táncsics Mihályt kiszabadítsák börtönéből

A középkori eredetű templom romjait és a környező telkeket a török kiűzése után a ferencesek vették birtokba, akiknek II. József rendelete miatt 1786-ban távozniuk kellett. Ezután levéltár, majd a budai főhadparancsnokság működött az épületben, itt raboskodtak a Martinovics-féle jakobinus összeesküvés vádlottjai. 1795-től 1848-ig a Helytartótanács, majd a létrejövő minisztériumok, 1867 és 1945 között pedig a Belügyminisztérium működött itt.

# data[].attributes.location_name
Budapest, Táncsics Mihály u. 9, 1014 Magyarország

# data[].attributes.headline
Budapest, Táncsics Mihály u. 9, 1014 Magyarország

# data[].attributes.subject
Budapest, Táncsics Mihály u. 9, 1014 Magyarország

# data[].attributes.body
Itt raboskodott az 1848. március 15-én kiszabadított Táncsics, de korábban ez az épület több évig Kossuth Lajos börtöne is volt.
A laktanya börtönként is funkcionált, Táncsics mellett több híres ember is raboskodott falai között: Kossuth Lajos, báró Wesselényi Miklós, Jókai Mór.
A börtönből a pesti nép szabadította ki 1848. március 15-én. Az akció viszonylag könnyen ment, ugyanis a börtön ablakain nem volt rács, az osztrákok csak bedeszkázták a nyílásokat. A pesti forradalmi tömegnek mindössze le kellett feszítenie a deszkákat, Táncsics pedig egyszerűen belépett az ablakból a hintóba. A történet mulatságosan folytatódott, ugyanis a publicista szinte azonnal elaludt a szekéren, majd a mai Vörösmarty térre érve Hauer József, a Nádor fogadó bérlője felajánlotta egyik szobáját a kifáradt írónak, aki ruhástól vetette rá magát az ágyra.