# data[].attributes.headline
Sve podatke računalo prepoznaje kao nizove bitova (0 i 1). 

# data[].attributes.subject
Sve podatke računalo prepoznaje kao nizove bitova (0 i 1). 

# data[].attributes.headline
Za povezivanje bitova u nizove složenih podataka računalo se koristi logičkim sklopovima. Rad logičkih sklopova temelji se na logičkim operacijama.

# data[].attributes.subject
Za povezivanje bitova u nizove složenih podataka računalo se koristi logičkim sklopovima. Rad logičkih sklopova temelji se na logičkim operacijama.

# data[].attributes.headline
Procesor je glavni dio računala koji vođen zadanim programskim naredbama izvodi osnovne radnje nad podacima. Sastoji se od aritmetičko-logičke jedinice i upravljačke jedinice.Aritmetičko-logička jedinica obavlja aritmetičke te logičke operacije.

# data[].attributes.subject
Procesor je glavni dio računala koji vođen zadanim programskim naredbama izvodi osnovne radnje nad podacima. Sastoji se od aritmetičko-logičke jedinice i upravljačke jedinice.Aritmetičko-logička jedinica obavlja aritmetičke te logičke operacije.

# data[].attributes.headline
Booleova(logička) algebra dobila je naziv po njenom tvrocu GEORGE BOOLEU

# data[].attributes.subject
Booleova(logička) algebra dobila je naziv po njenom tvrocu GEORGE BOOLEU

# data[].attributes.headline
Glavni element Booleove algebre je LOGIČKI SUD. On se može označiti kao istinit ili neistinit.

# data[].attributes.subject
Glavni element Booleove algebre je LOGIČKI SUD. On se može označiti kao istinit ili neistinit.

# data[].attributes.headline
Izjave booleove algebre radi jednostavnosti obilježavamo slovima (npr. A,B.C...)          Svaka izjava ima binarnu vrijednost koja može biti ISTINITA ili NEISTINITA. Ako je izjava istinita označit ćemo ju sa T ili 1 ,a ukoliko je izjava neistinita označiti ćemo ju sa F ili 0.

# data[].attributes.subject
Izjave booleove algebre radi jednostavnosti obilježavamo slovima (npr. A,B.C...)          Svaka izjava ima binarnu vrijednost koja može biti ISTINITA ili NEISTINITA. Ako je izjava istinita označit ćemo ju sa T ili 1 ,a ukoliko je izjava neistinita označiti ćemo ju sa F ili 0.

# data[].attributes.headline
Osnovne logičke operacije s obzirom na prioritet izvoženja su:    NEGACIJA,                 KONJUNKCIJA,                  DISJUNKCIJA 

# data[].attributes.subject
Osnovne logičke operacije s obzirom na prioritet izvoženja su:    NEGACIJA,                 KONJUNKCIJA,                  DISJUNKCIJA 

# data[].attributes.headline
Negacija je operacija Booleove algebre koja ima najveći prioritet. Rezultat je uvijek suprotna vrijednost. U programskim jezicima negacija se označava sa NOT ili !.

# data[].attributes.subject
Negacija je operacija Booleove algebre koja ima najveći prioritet. Rezultat je uvijek suprotna vrijednost. U programskim jezicima negacija se označava sa NOT ili !.

# data[].attributes.body
Postoje dvije moguće istinitosne vrijednosti.

# data[].attributes.headline
Konjunkcija je operacija Booleove algebre koja djeluje na dvije izjave, a rezultat je istina samo ako su obe izjave istinite. U programskim jezicima konjunkcija se označava sa AND ili $$.

# data[].attributes.subject
Konjunkcija je operacija Booleove algebre koja djeluje na dvije izjave, a rezultat je istina samo ako su obe izjave istinite. U programskim jezicima konjunkcija se označava sa AND ili $$.

# data[].attributes.body
Postoje četiri moguće istinitosne vrijednosti.

# data[].attributes.headline
Disjunkcija je operacija Booleove algebre koja djeluje na dvije izjave, a rezultat je istina kad je bar jedna izjava istinita. U programskim jezicima disjunkcija se označava sa OR ili II

# data[].attributes.subject
Disjunkcija je operacija Booleove algebre koja djeluje na dvije izjave, a rezultat je istina kad je bar jedna izjava istinita. U programskim jezicima disjunkcija se označava sa OR ili II

# data[].attributes.body
Vidimo da je disjunkcija istinita u svim redovima osim u prvom,gdje su obe izjave neistinite.

# data[].attributes.headline
Minimizacija logičkih izraza predstavlja postupke kojima zadani složeni logički izraz ostvarujemo s pomoću minimalnog broja osnovnih logičkih operatora.

# data[].attributes.subject
Minimizacija logičkih izraza predstavlja postupke kojima zadani složeni logički izraz ostvarujemo s pomoću minimalnog broja osnovnih logičkih operatora.