# data[].attributes.body
Uue sõja vältimine ja sellest tulenevalt koostöö rakendamine

Majandusraskused ja soov nendest vabaneda

# data[].attributes.body
Asutati Euroopa Söe-ja Teraseühendus. Asutajaliikmed Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Belgia, Holland, Luksemburg.

# data[].attributes.body
Oli Luksemburgis sündinud Prantsuse riigimees. Kahe kordne Prantsusmaa peaminister, reformist rahandusminister ja välisminister. Ta oli abiks sõjajärgsete Euroopa ja Atlandi-üleste institutsioonide ülesehitamisel ning oli üks Euroopa Liidu, Euroopa Nõukogu ja NATO asutajatest.

# data[].attributes.body
Saksa riigitegelane, rõhutas Saksamaa ja Prantsusmaa häid suhteid kui Euroopa poliitilise ühinemise alust. Kirjutas nt Saksamaa eest alla Rooma lepingule.

# data[].attributes.body
Rooma leping - alus Euroopa majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse loomiseks. Alla kirjutasid Itaalia, Belgia, Prantsusmaa, Luksemburg, Holland ja Lääne-Saksamaa. Jõustus 01.01.1958.

Koostöö riikide vahel tihenes, kaotati tollitõkked, rakendati ühtset põllumajanduspoliitikat.

1973 liitusid Taani, Iirimaa, ja Suurbritannia. Käivitus ühine sotsiaal- ja regionaalpoliitika.

1981 liitus Kreeka, 1986 Hispaania ja Portugal

# data[].attributes.body
Esimesed Euroopa Parlamendi valimised.

Valimisel oli 410 kohta. Prantsusmaale, Itaaliale, Lääne-Saksamaale, Suurbritanniale tuli lõpuks 81 kohta, Hollandile 25, Belgiale 24, Taanile 16, Iirimaale 15 ja Luksemburgile 6 kohta.

# data[].attributes.body
Prantsuse riigitegelane, tema ettepaneku kohaselt moodustati Euroopa Söe- ja Teraseühendus, oli selle esimene eesistuja. Rahvasteliidu aseesimees.

# data[].attributes.body
Sõlmiti Luksemburgis 17.02.1986 ja Hollandis Haagis 28.02.1986. Jõustus 01.07.1987.

Euroopa Majandusühendusele seati eesmärk luua ühisturg 31.12.1992. aastaks. Korraldati ka Euroopa Poliitilise Koostöö seadustikku, lisaks institutsioonide reformimisele valmistati need ka ette Hispaania ja Portugali liitumiseks. Algas Euroopa majanduseühenduse reorganiseerimise protsess.

# data[].attributes.body
Lõhuti Berliini müür ning Ida- ja Lääne-Saksamaa vaheline piir avati esimest korda pärast 28 aastat. Ida- ja Lääne-Saksamaa ühinesid 1990. aasta oktoobris taas üheks riigiks.

# data[].attributes.body
Pärast seda, kui kommunism kogu Kesk- ja Ida-Euroopas kokku varises, tihenesid eurooplaste vahelised suhted. Allkirjastati Maastrichti leping.
1993. aastal loodi ühtne turg, millega kaasnes neli vabadust: kaupade, teenuste, inimeste ja kapitali vaba liikumine. Nähti ette ka võimalus võtta kasutusele ühtne raha euro.

Maastrichti leping jõustus 01.11.1993. Euroopa Ühenduse nimi muudeti Euroopa Liiduks.

2012 sai EL Nobeli rahupreemia.

# data[].attributes.body
1995 liitusid Soome, Rootsi, Austria

# data[].attributes.body
Eesti sai Euroopa Liidu liikmeks. Veel liitusid Läti, Leedu, Poola, Ungari, Tšehhi, Slovakkia, Sloveenia, Malta, Küpros.

# data[].attributes.body
Suur majanduskriis.
Algas 2007. aasta detsembris ning muutus eriti järsuks languseks 2008. aasta septembris.

Kõik ELi riigid ratifitseerivad Lissaboni lepingu ning see jõustub 2009. aastal. Selle tulemusel saab EL ajakohased institutsioonid ja tõhusamad töömeetodid.

# data[].attributes.body
2007 liitusid Rumeenia ja Bulgaaria, 2013 Horvaatia.

# data[].attributes.body
EL kandidaatriikideks on hetkel Albaania, Türgi, Põhja-Makedoonia, Montenegro, Serbia, Island. Liitumisidee on aktuaalne ka Bosnia ja Hertsegoviinas ja Kosovos.

# data[].attributes.body
EL peaks laienema ikka, ka väikesed riigid, nt Andorra, Gibraltar, Monaco peaksid saama võimaluse liituda, et hoida sidemeid suuremate riikidega.

# data[].attributes.body
EL on vajalik, sest hoiab riikide vahelise koostöö jõus, eesmärk on hoida Euroopa majandus kontrolli all.

EL on ka jätkusuutlik, sest siiamaani on riike, kes soovivad liituda

# data[].attributes.body
Padlet on põhjalik ja mahukas. Pildid annavad infole palju juurde ning kogu esitlus on hästi lahendatud ajatelje suhtes. Ainus viga, mis silma jäi oli see, et Kaarel Robert Pusta on oluliste isikute hulgast puudu.