# data[].attributes.attachment_link.title
Щодо організації виховної роботи 2022-2023

# data[].attributes.attachment_link.title
Перша психологічна допомога

# data[].attributes.attachment_link.title
Стратегії адаптації

# data[].attributes.attachment_link.title
Про першу психологічну допомогу 1

# data[].attributes.attachment_link.title
Посiбник для педагога._Психосоцiал_на_пiдтримка_в_кризовiй_ситуацii

# data[].attributes.attachment_link.title
КУРС ПІДВИЩЕННЯ КВАЛІФІКАЦІЇ ДЛЯ ОСВІТЯН «Перша психологічна допомога учасникам освітнього процесу під час та після завершення воєнних дій»

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Академія української преси шукає фахівців для розробки онлайн Мапи запровадження медіаосвіти в навчальних та інших закладах України. Необхідно візуалізувати отримані дані (з можливістю доповнення в...

Ковід, політика, медіа, загальний стрес... Як залишатися при здоровому глузді та мати уявлення про те, що транслюють телеканали? Даємо три простих правила: Відслідковувати збалансованість інтерпретації...

Академія української преси продовжує системну співпрацю з Новою українською школою (НУШ) у новому навчальному році. Вже з'явився модуль з інтегрованого курсу "Українська мова" на двадцять...

# data[].attributes.attachment_link.title
Медіаосвіта і медіаграмотність

# data[].attributes.attachment_link.description
Академія української преси шукає фахівців для розробки онлайн Мапи запровадження медіаосвіти в навчальних та інших закладах України. Необхідно візуалізувати отримані дані (з можливістю доповнення в... Ковід, політика, медіа, загальний стрес... Як залишатися при здоровому глузді та мати уявлення про те, що транслюють телеканали? Даємо три простих правила: Відслідковувати збалансованість інтерпретації...

# data[].attributes.attachment_link.title
2._Професiйне_зростання_та_емоцiйна_пiдтримка_педагогiв_(методичний_посiбник)

# data[].attributes.attachment_link.title
Керівництвоз психосоціальної підтримки в умовах надзвичайних ситуацій

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗАЛИШАЙСЯ В БЕЗПЕЦІ

# data[].attributes.attachment_link.description
Розробники: Олександра ЗАХАРОВА, Ельвіра МРУЧКОВСЬКА, Василь НИЖНИК

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Указ
Президента України

Про Стратегію національно-патріотичного виховання

З метою дальшого розвитку в суспільстві національної свідомості, формування почуття патріотизму на засадах духовності та моральності, популяризації духовно-культурної спадщини Українського народу, а також активізації взаємодії органів державної влади, органів місцевого самоврядування та громадських об'єднань у питаннях національно-патріотичного виховання постановляю:

1. Затвердити Стратегію національно-патріотичного виховання (додається).

2. Кабінету Міністрів України забезпечити в установленому порядку:

1) розроблення та затвердити до 1 серпня 2019 року план дій на 2020 - 2025 роки щодо реалізації Стратегії національно-патріотичного виховання, затвердженої цим Указом;

2) розроблення за участю представників державних органів, органів місцевого самоврядування, організацій громадянського суспільства, провідних вітчизняних учених та затвердити до 1 грудня 2019 року державну цільову програму з національно-патріотичного виховання;

3) підготовку та оприлюднення щороку до 10 жовтня звіту про виконання у поточному році плану дій на 2020 - 2025 роки щодо реалізації Стратегії національно-патріотичного виховання, затвердженої цим Указом;

3. Обласним, Київській міській державним адміністраціям активізувати роботу з національно-патріотичного виховання, зокрема, за участю представників координаційних рад з питань національно-патріотичного виховання, утворених при місцевих державних адміністраціях, а також органів місцевого самоврядування, організацій громадянського суспільства, розробити проекти обласних (місцевих) цільових програм з національно-патріотичного виховання та сприяти їх затвердженню.

4. Визнати таким, що втратив чинність, Указ Президента України від 13 жовтня 2015 року № 580 "Про Стратегію національно-патріотичного виховання дітей та молоді на 2016 - 2020 роки".

5. Цей Указ набирає чинності з дня його опублікування.

Президент України

П.ПОРОШЕНКО

СТРАТЕГІЯ
національно-патріотичного виховання

1. Загальні положення

В Україні національно-патріотичне виховання є одним із пріоритетних напрямів діяльності держави та суспільства щодо розвитку національної свідомості на основі суспільно-державних (національних) цінностей (самобутність, воля, соборність, гідність), формування у громадян почуття патріотизму, поваги до Конституції і законів України, соціальної активності та відповідальності за доручені державні та громадські справи, готовності до виконання обов'язку із захисту незалежності та територіальної цілісності України, сповідування європейських цінностей.

Національно-патріотичне виховання є важливим засобом громадянської освіти.

Утвердження поваги до державної мови, піднесення її престижу серед громадян є важливим аспектом формування й розвитку особистості та основою національно-патріотичного виховання.

Актуальність національно-патріотичного виховання громадян зумовлюється необхідністю консолідації та розвитку суспільства, сучасними викликами, що стоять перед Україною і вимагають постійного вдосконалення національно-патріотичного виховання.

Національно-патріотичне виховання набуває характеру системної і цілеспрямованої діяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, закладів освіти, організацій громадянського суспільства, громадян з формування у людини і громадянина високої національно-патріотичної свідомості, почуття відданості своїй Українській державі.

В основу системи національно-патріотичного виховання покладено ідеї зміцнення української державності як консолідуючого чинника розвитку суспільства, формування патріотизму та утвердження національних цінностей.

Основними складовими національно-патріотичного виховання є: громадсько-патріотичне, військово-патріотичне та духовно-моральне виховання.

Формування ціннісних орієнтирів і громадянської самосвідомості здійснюється на прикладах героїчної боротьби Українського народу за утвердження суверенітету власної держави, ідеалів свободи, соборності, успадкованих, зокрема, від княжої доби, українських козаків, Українських Січових Стрільців, армій Української Народної Республіки та Західноукраїнської Народної Республіки, учасників антибільшовицьких селянських повстань, загонів Карпатської Січі, Української повстанської армії, українців-повстанців у сталінських концтаборах, учасників дисидентського руху. Також національно-патріотичне виховання має здійснюватися на прикладах мужності та героїзму учасників революційних подій в Україні у 2004, 2013 - 2014 років, Героїв Небесної Сотні, учасників антитерористичної операції та операції об'єднаних сил у Донецькій та Луганській областях, спротиву окупації та анексії Автономної Республіки Крим Російською Федерацією.

У національно-патріотичному вихованні важливо використати й виховний потенціал, пов'язаний із героїзмом українців, які боролися в арміях держав - учасників Антигітлерівської коаліції та в рухах опору нацистській Німеччині та її союзникам під час Другої світової війни 1939 - 1945 років, учасників міжнародних операцій з підтримання миру і безпеки.

Важливим чинником національно-патріотичного виховання є шанобливе ставлення до пам'яті про жертв комуністичного та інших тоталітарних режимів в Україні, зокрема жертв Голодомору, політичних репресій і депортацій.

Водночас важливою складовою національно-патріотичного виховання є поширення інформації про досягнення наших співвітчизників та їх внесок у скарбницю світової цивілізації, зокрема у сферах освіти, науки, культури, мистецтва, спорту, висвітлення внеску представників корінних народів та національних меншин України та громадян інших держав у боротьбу за державну незалежність і територіальну цілісність України, процес її державотворення, вітчизняну наукову, духовно-культурну спадщину.

Стратегія національно-патріотичного виховання (далі - Стратегія) розроблена відповідно до положень Конституції України, законів України "Про освіту", "Про правовий статус та вшанування пам'яті борців за незалежність України у XX столітті", "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки", "Про увічнення перемоги над нацизмом у Другій світовій війні 1939 - 1945 років", Постанови Верховної Ради України від 12 травня 2015 року № 373-VIII "Про вшанування героїв АТО та вдосконалення національно-патріотичного виховання дітей та молоді" та інших нормативно-правових актів, а також на основі аналізу стану і проблем національно-патріотичного виховання в Україні за часів її незалежності.

2. Стан і потреби національно-патріотичного виховання

Досвід державної політики впродовж усіх років незалежності України свідчить про необхідність приділення особливої уваги сфері національно-патріотичного виховання, що є невід'ємною складовою забезпечення національної безпеки України.

Державна політика у сфері національно-патріотичного виховання потребує постійного удосконалення з урахуванням потреб і викликів, що стоять перед суспільством.

У зв'язку з цим актуалізувалися такі потреби:

впровадження ефективного механізму формування та реалізації державної політики у сфері національно-патріотичного виховання;

подолання імперсько-тоталітарних рудиментів у суспільній свідомості та зумовлених русифікацією, нищенням української духовно-культурної спадщини та історичної пам'яті розбіжностей в уявленнях про історичне минуле, зокрема про тоталітарну добу, голодомори і політичні репресії;

формування національного мовно-культурного простору на основі утвердження державної мови, стійкості його ціннісної основи перед зовнішнім втручанням;

формування активної громадянської позиції, утвердження національної ідентичності громадян на основі духовних цінностей Українського народу, національної самобутності;

сприяння створенню, розвитку, підвищенню якості, а також популяризації україномовного культурно-інформаційного продукту та забезпеченню доступу до нього;

здійснення постійної комунікації з громадянським суспільством з питань національно-патріотичного виховання;

розвиток духовності і моральності у суспільстві, утвердження традиційних сімейних цінностей;

усунення впливів держави-агресора в інформаційній, освітній, культурній сферах України;

проведення єдиної державної інформаційно-просвітницької політики щодо національно-патріотичного виховання;

запобігання перетворенню інформаційного простору на поле маніпуляцій суспільною свідомістю, продукування ціннісної дезорієнтації;

гармонізація законодавства й управлінських практик у сфері формування громадянської позиції із законодавством та кращими практиками держав Європейського Союзу та держав - членів НАТО, зберігаючи в основі національні цінності і традиції;

впровадження єдиного методичного та термінологічного підходу до процесу національно-патріотичного виховання;

формування та впровадження єдиних стандартів щодо процесів, суб'єктів, їх компетенції та повноважень, якості діяльності у сфері національно-патріотичного виховання;

підготовка кваліфікованого кадрового потенціалу в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, у закладах освіти, молодіжних центрах для організації та здійснення програм, проектів та заходів із національно-патріотичного виховання, розвиток низової ланки в системі координації виховних процесів у цьому напрямі;

підвищення рівня матеріально-технічного забезпечення та розвитку інфраструктури у сфері національно-патріотичного виховання.

Отже, потреба постійного вдосконалення національно-патріотичного виховання, надання системності цьому вкрай важливому для держави процесу залишається актуальною.

3. Мета Стратегії

Метою Стратегії є визначення пріоритетів та основних напрямів національно-патріотичного виховання, зокрема дітей та молоді, розвитку відповідних інститутів держави і суспільства, забезпечення змістового наповнення національно-патріотичного виховання на основі:

формування національно-культурної громадянської ідентичності, національно-патріотичного світогляду, збереження та розвитку суспільно-державницьких та духовно-моральних цінностей Українського народу;

готовності громадянина до виконання обов'язку із захисту незалежності та територіальної цілісності України;

усвідомлення досягнень Українського народу, його інтелектуальних, духовних та інших надбань;

розвитку діяльнісної відданості у розбудові України як суверенної держави, формування активної громадянської та державницької позиції, почуття власної та національної гідності;

скоординованої роботи та взаємодії органів державної влади та органів місцевого самоврядування у сфері національно-патріотичного виховання, їх ефективної співпраці з громадськістю;

постійного формування широкої громадської підтримки процесів національно-патріотичного виховання, розширення ролі та можливостей громадських об'єднань, підвищення ролі сім'ї, активної участі волонтерів, активістів;

сприяння консолідації суспільства навколо ідей спільного майбутнього, всебічного розвитку і функціонування державної мови в усіх сферах суспільного життя, захисту територіальної цілісності України, успішних реформ і державотворення.

4. Основні напрями досягнення мети Стратегії

Досягнення мети Стратегії здійснюватиметься за такими основними напрямами:

удосконалення нормативно-правової бази стосовно національно-патріотичного виховання;

підвищення ролі української мови як національної цінності та невід'ємного елемента національно-патріотичного виховання, здійснення заходів з її популяризації;

забезпечення підтримки україномовних дитячих і молодіжних друкованих видань, спрямованих на виховання молодого покоління в дусі патріотизму, поваги до історичного минулого та духовної й культурної спадщини, популяризація читання як соціально важливого вміння;

популяризація та поширення україномовного культурного продукту;

здійснення проектів та заходів, спрямованих на підвищення престижу військової служби;

упорядкування та вдосконалення системи допризовної військової підготовки;

забезпечення належної організації науково-дослідної та методичної роботи у сфері національно-патріотичного виховання;

розроблення та впровадження сучасних виховних систем, технологій і методик у сфері національно-патріотичного виховання, узагальнення та поширення кращого досвіду у цій сфері;

впровадження навчальних дисциплін духовно-морального спрямування як основи формування особистості та підґрунтя для національно-патріотичного виховання, які виходять з традицій українського державотворення;

підтримка та розвиток сімейних традицій, активне залучення сім'ї до процесу національно-патріотичного виховання;

розроблення єдиних підходів у сфері національно-патріотичного виховання у діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування;

підвищення професійної компетентності фахівців у сфері національно-патріотичного виховання, налагодження конструктивної взаємодії, соціального партнерства між суб'єктами національно-патріотичного виховання;

сприяння створенню центрів національно-патріотичного виховання та розвитку напряму національно-патріотичного виховання у молодіжних центрах;

забезпечення скоординованої діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування у сфері національно-патріотичного виховання;

організація та координація інформаційно-просвітницької роботи у сфері національно-патріотичного виховання;

превенція негативних проявів поведінки, злочинності, наркоманії, алкоголізму, насамперед серед дітей та молоді, зокрема шляхом залучення до участі у заходах із національно-патріотичного та духовно-морального виховання;

забезпечення належної підтримки з боку держави для ефективної діяльності організацій громадянського суспільства у сфері національно-патріотичного виховання, зокрема надання всебічного сприяння громадським об'єднанням ветеранів та учасників антитерористичної операції та операції об'єднаних сил у Донецькій та Луганській областях у реалізації проектів (заходів) з національно-патріотичного виховання;

створення сприятливих умов для діяльності молодіжних організацій, насамперед для розвитку пластового руху в Україні та Спілки Української Молоді, що відновили свою діяльність в Україні із здобуттям незалежності;

розроблення рекомендацій для роботи установ та закладів національно-патріотичного спрямування, інших організацій, які здійснюють проекти (заходи) з національно-патріотичного виховання, та надання підтримки таким установам, закладам та організаціям;

розвиток співпраці з державами Європейського Союзу та державами - членами НАТО, які успішно впроваджують проекти та заходи у сфері національно-патріотичного виховання;

створення системи ефективного моніторингу та досліджень у сфері національно-патріотичного виховання.

5. Сфери національно-патріотичного виховання

Національно-патріотичне виховання охоплює усі сфери життєдіяльності суспільства, насамперед освіту і науку, молодь та сім'ю, культуру і мистецтво, рекламу, профорієнтацію на військові спеціальності, відновлення та збереження національної пам'яті, краєзнавство, туризм, охорону довкілля, фізкультуру і спорт, цивільну оборону, безпеку і оборону України, зв'язки із закордонним українством.

6. Шляхи та механізми реалізації Стратегії

Для об'єднання зусиль органів державної влади, органів місцевого самоврядування у сфері національно-патріотичного виховання існує потреба у впровадженні єдиної державної політики, адекватних механізмів для консолідації і координації відповідної роботи в економічній, політичній, соціальній, культурній та інших сферах.

Ефективна реалізація Стратегії потребує:

чіткої координації діяльності центральних і місцевих органів виконавчої влади у сфері національно-патріотичного виховання;

здійснення заходів з активізації національно-патріотичного виховання, насамперед серед дітей та молоді, на всіх рівнях такої діяльності у тісній взаємодії між державою та організаціями громадянського суспільства на принципах взаємозацікавленого співробітництва;

постійного підвищення рівня організації, покращення функціонування як окремих елементів системи національно-патріотичного виховання, так і всієї системи в цілому;

механізмів підтримки об'єднань, центрів, клубів, діяльність яких пов'язана з національно-патріотичним вихованням, закладів освіти, культури та мистецтв, а також їхніх працівників;

розроблення системи заохочення громадських об'єднань та активістів, закладів освіти та педагогічних працівників за плідну діяльність у сфері національно-патріотичного виховання, яка відповідає ціннісним орієнтирам та індикаторам ефективності Стратегії.

Для цього має бути розроблено і впроваджено дієвий механізм формування і реалізації державної політики.

Активізація роботи з національно-патріотичного виховання на місцевому рівні потребує створення структурних підрозділів з питань національно-патріотичного виховання при місцевих державних адміністраціях, органах місцевого самоврядування, постійної роботи при місцевих державних адміністраціях, органах місцевого самоврядування координаційних рад з питань національно-патріотичного виховання як дорадчих органів із залученням до складу таких рад фахівців з питань освіти, молодіжної політики, фізичної культури та спорту, культури і мистецтва, запобігання надзвичайним ситуаціям, а також представників організацій громадянського суспільства відповідного спрямування.

7. Підвищення кваліфікації та професійної компетентності фахівців у сфері національно-патріотичного виховання

Важливим кроком реалізації Стратегії є кадрове забезпечення процесу національно-патріотичного виховання. У зв'язку з цим зусилля державних органів і неурядових організацій мають бути зосереджені на організації підготовки фахівців із національно-патріотичного виховання, підвищенні кваліфікації таких фахівців, оволодінні ними відповідними знаннями, уміннями і навичками, розробленні для цього належних освітніх та навчальних програм, що забезпечить ефективне впровадження змісту національно-патріотичного виховання, визначеного Стратегією.

З метою підвищення рівня національно-патріотичного виховання в підготовці фахівців необхідним є активне залучення ветеранів та учасників антитерористичної операції та операції об'єднаних сил у Донецькій та Луганській областях у реалізації проектів (заходів) з національно-патріотичного виховання, які є носіями духу патріотизму та національної свідомості.

Удосконалення професійної компетентності фахівців із національно-патріотичного виховання має відбуватися за допомогою сучасних інтерактивних форм і методів роботи.

8. Удосконалення нормативно-правової бази з національно-патріотичного виховання

Дальша гармонізація нормативно-правової бази з питань національно-патріотичного виховання відбувається комплексно та у стислий період часу шляхом підготовки нових та внесення змін до чинних нормативно-правових актів щодо:

закріплення в установленому порядку завдань та повноважень центральних органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування у сфері національно-патріотичного виховання;

визначення механізму взаємодії органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та організацій громадянського суспільства у сфері національно-патріотичного виховання, ураховуючи процеси децентралізації влади.

9. Реалізація, моніторинг впровадження Стратегії

Реалізація Стратегії забезпечуватиметься спільними зусиллями органів державної влади, органів місцевого самоврядування, закладів освіти і наукових установ, організацій громадянського суспільства, із залученням коштів Державного бюджету України та місцевих бюджетів, а також з інших незаборонених законодавством джерел.

Для здійснення моніторингу реалізації Стратегії залучатимуться в установленому порядку представники органів державної влади, місцевого самоврядування, організацій громадянського суспільства, вчені, фахівці.

Оцінка ефективності реалізації Стратегії ґрунтуватиметься на результатах виконання відповідного плану дій та програм.

Індикаторами ефективності національно-патріотичного виховання мають стати, зокрема:

збільшення відвідуваності закладів, що популяризують культурні та національно-мистецькі традиції Українського народу, а також експозицій музеїв, присвячених національно-визвольній боротьбі за незалежність і територіальну цілісність України;

підвищення серед громадян України та представників світового українства рівня знань про видатних особистостей українського державотворення, визначних українських учених, педагогів, спортсменів, військових, підприємців, провідних діячів культури, мистецтв, а також духовних провідників Українського народу;

збільшення передплати та обсягів розповсюдження україномовних (насамперед дитячих і молодіжних) друкованих видань національно-патріотичного спрямування;

збільшення кількості глядачів на переглядах творів кіномистецтва, що розкривають героїчне минуле та сьогодення Українського народу, його боротьбу за незалежність та територіальну цілісність;

розширення сфер застосування української мови;

збільшення частки україномовного інформаційного та культурного продукту;

збільшення кількості громадян, зокрема, дітей і молоді, які пишаються своїм українським походженням, громадянством;

збільшення кількості громадян, які подорожують в інші регіони України;

збільшення кількості і якості культурних продуктів, спрямованих на національно-патріотичне виховання;

збільшення кількості і якості соціальної реклами з питань популяризації національно-патріотичного виховання;

забезпечення проведення конкурсів з визначення проектів національно-патріотичного виховання, розроблених організаціями громадянського суспільства, для реалізації яких надається фінансова підтримка з Державного бюджету України та місцевих бюджетів;

забезпечення збільшення кількості підготовлених фахівців національно-патріотичного виховання та розвитку системи підготовки активістів, волонтерів, що займаються питаннями національно-патріотичного виховання;

збільшення кількості проведених зустрічей дітей і молоді з борцями за незалежність України у XX столітті, ветеранами та учасниками антитерористичної операції та операції об'єднаних сил у Донецькій та Луганській областях;

збільшення чисельності молоді, готової до виконання обов'язку із захисту незалежності та територіальної цілісності України;

збільшення кількості громадян, зокрема, дітей та молоді, залучених до проектів та заходів з національно-патріотичного виховання місцевого, всеукраїнського та міжнародного рівнів, які відповідають ціннісним орієнтирам та індикаторам ефективності Стратегії;

збільшення кількості заходів із вшанування героїв боротьби Українського народу за незалежність і територіальну цілісність України.

І.РАЙНІН

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про Стратегію національно-патріотичного виховання

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

від 9 жовтня 2020 р. № 932
Київ

Прем'єр-міністр України

Д.ШМИГАЛЬ

Інд. 73

ЗАТВЕРДЖЕНО
постановою Кабінету Міністрів України
від 9 жовтня 2020 р. № 932

Найменування заходу

Строк виконання

Відповідальні за виконання

Удосконалення нормативно-правової бази щодо національно-патріотичного виховання

1. Внесення змін до переліку посад педагогічних та науково-педагогічних працівників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 червня 2000 р. № 963 (Офіційний вісник України, 2000 р., № 24, ст. 1015), у частині заміни посади "вожатий" на "виховник", "виховниця"

до 2023 року

МОН
Мінекономіки
Мінмолодьспорт

Упорядкування та вдосконалення системи військово-патріотичного виховання

5. Утворення міжшкільних ресурсних центрів, що забезпечуватимуть викладання предмета "Захист України"

2020-2022 роки

обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації
органи місцевого самоврядування (за згодою)
МОН
Міноборони
МВС
Мінмолодьспорт

6. Налагодження військово-шефської співпраці із закладами освіти, військовими частинами, вищими військовими закладами освіти щодо надання допомоги в організації проведення заходів національно-патріотичного спрямування на базі військових музеїв, територій військових містечок, кімнат бойових традицій, за умови попереднього їх приведення у відповідність із Законом України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки"

-"-

Міноборони
МВС
ДСНС
Адміністрація Держприкордонслужби
Національна поліція
МОН
Мінмолодьспорт
Мінветеранів
обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації
органи місцевого самоврядування (за згодою)

9. Підготовка та проведення початкового, першого та другого етапів підсумкових наметових таборувань Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура")

2020-2025 роки

обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації
органи місцевого самоврядування (за згодою)
інститути громадянського суспільства (за згодою)

Організація та координація інформаційно-просвітницької роботи у сфері національно-патріотичного виховання

13. Сприяння увічненню пам'яті борців за незалежність України у XX столітті, осіб, які брали участь у захисті суверенітету та територіальної цілісності України, зокрема антитерористичній операції та операції Об'єднаних сил на сході України, шляхом найменування чи перейменування в установленому порядку на їх честь об'єктів топоніміки, закладів освіти, установлення пам'ятних знаків і меморіальних дощок

2020-2025 роки

обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації
органи місцевого самоврядування (за згодою)
Український інститут національної пам'яті
Мінмолодьспорт
Міноборони
Мінветеранів

14. Сприяння організації реекспозицій у музеях України та музеях краєзнавчого, етнографічного та історичного профілю при закладах освіти з метою висвітлення героїчної боротьби Українського народу за утвердження суверенітету власної держави, ідеалів свободи, соборності, успадкованих, зокрема, від княжої доби, українських козаків, українського визвольного руху XX століття, Героїв Небесної Сотні, учасників антитерористичної операції, операції Об'єднаних сил на сході України, волонтерів, громадян, які зробили значний внесок у зміцнення обороноздатності держави

-"-

обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації
органи місцевого самоврядування (за згодою)
МОН
Мінветеранів
Український інститут національної пам'яті
Міноборони
Адміністрація Держприкордонслужби

15. Поширення соціальної реклами, спрямованої на консолідацію суспільства навколо захисту України, популяризацію військової служби, утвердження спадкоємності традицій борців за незалежність України, донесення достовірної інформації про роль Збройних Сил на сході України, інших військових формувань, утворених відповідно до законів України, у забезпеченні миру і стабільності в Україні та світі

-"-

МКІП
Мінмолодьспорт
Міноборони
Адміністрація Держприкордонслужби
Національна поліція
Мінветеранів
Український інститут національної пам'яті
обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації
органи місцевого самоврядування (за згодою)

16. Створення нових та завершення вже розпочатих ігрових та неігрових просвітницьких фільмів національно-патріотичного спрямування відповідно до ціннісних орієнтирів та індикаторів ефективності, визначених у Стратегії національно-патріотичного виховання

2020-2025 роки

Держкіно
МКІП

19. Проведення освітньо-виховних, інформаційно-просвітницьких, культурологічних, міжнародних заходів з національно-патріотичного виховання з метою реалізації основних напрямів та індикаторів ефективності, визначених в Указі Президента України від 18 травня 2019 р. № 286 "Про Стратегію національно-патріотичного виховання"

-"-

Мінмолодьспорт
Мінветеранів
МОН
Міноборони
ДСНС
Адміністрація Держприкордонслужби
Національна поліція
Мінсоцполітики
Український інститут національної пам'яті
обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації
органи місцевого самоврядування (за згодою)
центри національно-патріотичного виховання (за згодою)
молодіжні центри, інші комунальні заклади, в положеннях яких передбачено сприяння розвитку національно-патріотичного виховання (за згодою)

20. Організація та участь у проведенні конгресів, форумів, конференцій, семінарів тощо з питань утвердження української мови в усіх сферах суспільного життя на всій території України

2020-2025 роки

МКІП
Мінмолодьспорт
МОН

21. Забезпечення наповнення офіційних інтернет-ресурсів інформацією щодо цінності культурної спадщини та необхідності її збереження, а також виховання поваги до неї

-"-

МКІП
обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації
органи місцевого самоврядування (за згодою)

Забезпечення належної організації науково-дослідної та методичної роботи у сфері національно-патріотичного виховання

22. Забезпечення проведення наукових досліджень з питань національно-патріотичного виховання

2020-2025 роки

МОН
Мінмолодьспорт

Забезпечення скоординованої діяльності у сфері національно-патріотичного виховання

26. Розроблення та затвердження цільових обласних та місцевих програм з національно-патріотичного виховання на 2020-2025 роки відповідно до ціннісних орієнтирів та індикаторів ефективності, визначених в Указі Президента України від 18 травня 2019 р. № 286 "Про Стратегію національно-патріотичного виховання"

2020-2021 роки

обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації
органи місцевого самоврядування (за згодою)
Мінмолодьспорт

28. Організація проектів і заходів з набуття компетентностей для осіб, які працюють у сфері національно-патріотичного виховання або долучаються до впровадження державної політики у цій сфері

-"-

Мінмолодьспорт
МОН
Міноборони
ДСНС
Адміністрація Держприкордонслужби
Національна поліція
Державний інститут сімейної та молодіжної політики (за згодою)

31. Забезпечення участі представників інститутів громадянського суспільства у всеукраїнських та міжнародних заходах і проектах національно-патріотичного виховання

2020-2025 роки

обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації
органи місцевого самоврядування (за згодою)

32. Сприяння утворенню центрів національно-патріотичного виховання на базі діючої мережі закладів, зокрема шляхом їх реорганізації, перепрофілювання, з урахуванням потреб та фінансових можливостей регіонів

до 2025 року

-"-

33. Надання фінансової підтримки інститутам громадянського суспільства відповідно до Порядку проведення конкурсу з визначення програм (проектів, заходів), розроблених інститутами громадянського суспільства, для виконання (реалізації) яких надається фінансова підтримка, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2011 р. № 1049 (Офіційний вісник України, 2011 р., № 79, ст. 2917; 2016 р., № 23, ст. 919), на реалізацію проектів, заходів національно-патріотичного виховання, визначених основними напрямами та індикаторами ефективності в Указі Президента України від 18 травня 2019 р. № 286 "Про Стратегію національно-патріотичного виховання"

2020-2025 роки

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження плану дій щодо реалізації Стратегії національно-патріотичного виховання на 2020-2025 роки

# data[].attributes.attachment_link.description
КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ ПОСТАНОВА від 9 жовтня 2020 р. № 932 Київ Прем'єр-міністр України Д.ШМИГАЛЬ Інд. 73 ЗАТВЕРДЖЕНО постановою Кабінету Міністрів Українивід 9 жовтня 2020 р. № 932 Найменування заходу Строк виконання Відповідальні за виконання Удосконалення нормативно-правової бази щодо національно-патріотичного виховання 1.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У межах Всеукраїнського проєкту з профорієнтації та побудови кар'єри "Обери професію своєї мрії", який реалізує Міністерство освіти і науки України спільно з Інститутом модернізації змісту освіти і Асоціацією інноваційної та цифрової освіти, для учнів 7-11 класів пропонують онлайн-екскурсії на провідні українські підприємства, аби школярі могли більше дізнатися про цікаві та актуальні професії сьогодення.

У минулому році команда проєкту відзняла 30 відеоекскурсій, а цьогоріч відвідала Львів, а саме найвідомішу та найкреативнішу компанію України - мережу "LOCAL", яка широко відома концептуальними закладами харчування (Краївка, Реберня, Гасова лямпа тощо).

Цю та інші онлайн-екскурсії можна безкоштовно подивитись на ВСЕУКРАЇНСЬКОМУ ПРОЄКТІ ІЗ ПРОФОРІЄНТАЦІЇ ТА ПОБУДОВИ КАР'ЄРИ.

Нагадаємо, у провідних університетах України здійснюватиметься дуальна підготовка за ІТ-спеціальностями.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Учнів старших класів запрошують на онлайн-екскурсії до провідних підприємств України

# data[].attributes.attachment_link.description
У межах Всеукраїнського проєкту з профорієнтації та побудови кар'єри "Обери професію своєї мрії", який реалізує Міністерство освіти і науки України спільно з Інститутом модернізації змісту освіти і Асоціацією інноваційної та цифрової освіти, для учнів 7-11 класів пропонують онлайн-екскурсії на провідні українські підприємства, аби школярі могли більше дізнатися про цікаві та актуальні професії сьогодення.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - «Як говорити з дитиною про війну?» – 7 порад від психологів у межах проєкту «Підтримай дитину»

# data[].attributes.attachment_link.description
За пітримки МОН педагоги та дитячі психологи створили телеграм-канал «Підтримай дитину», в якому розміщують матеріали для дітей та поради для батьків. До проєкту долучилася креативна освітня онлайн-платформа Creative Practice, яка створила анімаційний ролик «Як говорити з дитиною про війну» – 7 пора…

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ПОРЯДОК
застосування заходів виховного впливу

1. Цей Порядок визначає процедуру застосування заходів виховного впливу в закладах освіти всіх типів і форм власності, крім тих, які забезпечують здобуття освіти дорослих, у тому числі післядипломної освіти.

2. Заходи виховного впливу - заходи, які застосовуються під час освітнього процесу щодо сторін булінгу (цькування) та забезпечують корекцію їхньої поведінки, зокрема виправлення деструктивних реакцій та способів поведінки у міжособистісних стосунках.

3. Заходи виховного впливу до сторін булінгу (цькування) в закладі освіти застосовуються з метою:

відновлення та нормалізації відносин між сторонами булінгу (цькування) після відповідного випадку;

недопущення повторення випадку булінгу (цькування) між сторонами булінгу (цькування);

загальної превенції випадків булінгу (цькування) у закладі освіти.

4. Необхідні заходи виховного впливу до сторін булінгу (цькування) визначає комісія з розгляду випадків булінгу (цькування) в закладі освіти, зокрема:

мету, конкретні завдання, зміст, методи та форми заходів виховного впливу;

критерії визначення співвідношення між запланованими та отриманими результатами заходів виховного впливу.

Моніторинг ефективності застосування заходів виховного впливу до сторін булінгу (цькування) та необхідність їх коригування визначає комісія з розгляду випадків булінгу (цькування) в закладі освіти на черговому засіданні.

5. Заходи виховного впливу реалізуються педагогічними (науково-педагогічними) працівниками закладу освіти, фахівцями служби у справах дітей та центру соціальних служб для сім'ї, дітей та молоді із залученням необхідних фахівців із надання правової, психологічної, соціальної та іншої допомоги, в тому числі територіальних органів (підрозділів) Національної поліції України та інших суб'єктів реагування на випадки булінгу (цькування).

Суб'єкти реагування на випадки булінгу (цькування) в закладах освіти під час реалізації заходів виховного впливу діють в межах повноважень, передбачених законодавством та цим Порядком.

6. Психологічний та соціально-педагогічний супровід застосування заходів виховного впливу у групі (класі), в якій (якому) стався випадок булінгу (цькування), здійснюють у межах своїх посадових обов'язків практичний психолог та соціальний педагог (за наявності) закладу освіти, зокрема:

діагностику рівня психологічної безпеки та аналіз її динаміки;

розробку програми реабілітації для потерпілого (жертви) та її реалізацію із залученням батьків або інших законних представників малолітньої або неповнолітньої особи;

розробку корекційної програми для кривдника (булера) та її реалізацію із залученням батьків або інших законних представників малолітньої або неповнолітньої особи;

консультативну допомогу всім учасникам освітнього процесу;

розробку профілактичних заходів.

У разі відсутності практичного психолога та соціального педагога в закладі освіти супровід застосування заходів виховного впливу у групі (класі), в якій (якому) стався випадок булінгу (цькування), здійснюють працівники служби у справах дітей та центру соціальних служб для сім'ї, дітей та молоді.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Порядок застосування заходів виховного впливу

# data[].attributes.attachment_link.description
ПОРЯДОК застосування заходів виховного впливу 1. Цей Порядок визначає процедуру застосування заходів виховного впливу в закладах освіти всіх типів і форм власності, крім тих, які забезпечують здобуття освіти дорослих, у тому числі післядипломної освіти. 2. Заходи виховного впливу - заходи, які застосовуються під час освітнього процесу щодо сторін булінгу (цькування) та забезпечують корекцію їхньої поведінки, зокрема виправлення деструктивних реакцій та способів поведінки у міжособистісних стосунках.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Марина Сосновська

# data[].attributes.attachment_link.title
Базові рекомендації для батьків щодо адаптації дітей до вимушеного переселення

# data[].attributes.attachment_link.title
Про кібербезпеку

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Пропонуємо Вашій увазі "Керівництво із соціально-педагогічного супроводу формування безпечної поведінки підлітків в Інтернеті".

Схвалений для використання у загальноосвітніх навчальних закладах комісією з інформатизації закладів освіти Науково-методичної ради з питань освіти Міністерства освіти і науки України (Лист ДНУ „Інститут модернізації змісту освіти" №21.1/12-Г-761 від 09.11.2017).

Для зручності ми створили файли у форматі pdf, які можна легко завантажити та роздрукувати для роботи з підлітками, педагогами, батьками. Щоб завантажити файл, натисніть на обраний заголовок синього кольору.

Вступ
Класифікація загроз в Інтернеті
Компетенції безпечної поведінки підлітків в Інтернеті
Принципи соціально-педагогічного супроводу формування безпечної поведінки в Інтернеті
Технологія соціально-педагогічного супроводу формування безпечної поведінки підлітків в Інтернеті
Анкета щодо виявлення рівня безпечної поведінки підлітків в Інтернеті
Ключ до анкети щодо виявлення рівня безпечної поведінки підлітків в Інтернеті

Тренінгові заняття із розвитку компетенцій безпечної поведінки підлітків в Інтернеті
Заняття 1. Розуміння застосування поняття „права людини онлайнˮ
Вправа „Права людини онлайн існують?ˮ
Вправа „Реальність у віртуальностіˮ

Заняття 2. Звернення по захист та допомогу
Вправа „Легально чи нелегальноˮ
Вправа „Розглянемо справуˮ

Заняття 3. Електронна участь
Вправа „Участь онлайн - зміни офлайнˮ
Вправа „Моя думка важливаˮ

Заняття 4. Збереження здоров'я під час роботи з цифровими пристроями
Вправа „Здоров'я онлайн?ˮ
Вправа „Вплив, про який я знаюˮ
Робота з педагогами Робота з батьками
Відкриті цифрові бейджи
Таблиця. „3+3ˮ: перелік питань для аналізу змісту веб-сайту навчального закладу/ офіційної сторінки навчального закладу у соціальних мережах щодо дотримання прав людини онлайн

Посібник містить опис технології соціально-педагогічного супроводу формування безпечної поведінки підлітків в Інтернеті: теоретичні питання безпечної поведінки в Інтернеті, опис занять та 8 тренінгових вправ із розвитку базових компетенцій безпечної поведінки підлітків в Інтернеті, плани заходів для педагогів та батьків.

Посібник адресовано соціальним педагогам, психологам, класоводам, заступникам директорів із виховної роботи навчальних закладів.
Свої коментарі, пропозиції, зауваження щодо покращення навчального - методичного посібника Ви можете надсилати на адресу: hrightsonline@gmail.com

# data[].attributes.attachment_link.title
Керівництво із соціально-педагогічного супроводу формування безпечної поведінки підлітків в Інтернеті

# data[].attributes.attachment_link.description
Пропонуємо Вашій увазі "Керівництво із соціально-педагогічного супроводу формування безпечної поведінки підлітків в Інтернеті". Схвалений для використання у загальноосвітніх навчальних закладах комісією з інформатизації закладів освіти Науково-методичної ради з питань освіти Міністерства освіти і науки України (Лист ДНУ „Інститут модернізації змісту освіти" №21.1/12-Г-761 від 09.11.2017).

# data[].attributes.headline
Цей курс створено передовсім для батьків, опікунів, вихователів і вчителів, проте він буде цікавим та корисним усім, хто переживає складні часи під час війни. Навіть тим, хто зараз цього не визнає чи не усвідомлює.

# data[].attributes.subject
Цей курс створено передовсім для батьків, опікунів, вихователів і вчителів, проте він буде цікавим та корисним усім, хто переживає складні часи під час війни. Навіть тим, хто зараз цього не визнає чи не усвідомлює.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Курс створений для того, щоб допомогти дітям та їхнім батькам пережити війну та її страшні наслідки, навчитися правильно реагувати на стресові ситуації та залишатися сильними.

Курс створений для того, щоб допомогти дітям та їхнім батькам пережити війну та її страшні наслідки, навчитися правильно реагувати на стресові ситуації та залишатися сильними.

До війни не можна призвичаїтись. Водночас ми маємо навчитись убезпечувати своїх дітей від згубних наслідків травматизації та стресу.

Із цього курсу ви дізнаєтесь, як допомогти дитині та собі у складні часи, як говорити з дитиною про війну. Як долати її страхи та тривоги. Боротися із панічними атаками. Реагувати на істерики.

Окрім лекцій, у курсі є практичні блоки з іграми, які допоможуть вам і вашій дитині подолати стрес.

Для кого цей курс:

Цей курс створено передовсім для батьків, опікунів, вихователів і вчителів, проте він буде цікавим та корисним усім, хто переживає складні часи під час війни. Навіть тим, хто зараз цього не визнає чи не усвідомлює.

Структура курсу:

Знайомство і стабілізація

Батьківський ресурс і самодопомога

Поведінка дітей під час стресу: на що звернути увагу

Як засинати легко та боротися із жахами

Як допомогти дитині подолати шок

Як реагувати на істерику дитини

Що робити під час панічної атаки у дитини

Як допомогти дитині адаптуватися до нового

Практичний блок: ігри, щоб впоратися з агресією, тривогою та додати стійкості

Курс "Як підтримати дитину під час війни?" розроблений у межах Програми "Електронне урядування задля підзвітності влади та участі громади" (Програма EGAP), яка реалізується Фондом Східна Європа та Фондом Innovabridge у партнерстві з Міністерством цифрової трансформації за підтримки Швейцарії.

Ведуча курсу

Світлана Ройз

Дитяча, сімейна психологиня-практик із 20-річним досвідом, керівниця психологічної студії, авторка книг, освітніх проєктів і курсів з дитячої та сімейної психології для батьків, педагогів, медиків, психологів.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як підтримати дитину під час війни?

# data[].attributes.attachment_link.description
Курс створений для того, щоб допомогти дітям та їхнім батькам пережити війну та її страшні наслідки, навчитися правильно реагувати на стресові ситуації та залишатися сильними.

# data[].attributes.attachment_link.title
Небезпечні квести (1) (3)

# data[].attributes.attachment_link.title
Допомога жертвам сексуального насилля