# data[].attributes.body
Pärnu mudaravila on Pärnus asuv neoklassitsistlik hoone. Hoone valmis algselt 1838. aastal, kui seal olid merevannid ja saunad. Hoonesse on rajanud skulptuurid Voldemar Mellik. 1915. aastal hävis hoone tulekahjus ning 1926.-1927. aastal taastati hoone Olev Siinmaa ja Aleksander Nürnbergi projekti järgi. 1929. aastal ehitati mudaravilale vasak tiib, kus asus süsihapperaviosakond, ning 1935. aastal parem tiib, kus oli vesiraviosakond. Pärast taasiseseisvumist jäi hoone tühjaks ning kasutuseta.

# data[].attributes.body
Häädemeeste kirik on omanäoline historitsistlik eklektilises laadis maakivist ja punasest tellisest ühelööviline kirik, 4-nurkse haritorniga, mis eendub erkerina peaukse kohal. Peauks on tugevalt profileeritud viilungitega ja nikerdatud, juugendilaadselt kaarduva tuuleliistuga.Samalaadselt kaarduvad on akende prossipulgad.Pikihoonega liitub kavatises O-s üldiselt ristkülikukujulise põhiplaaniga(idaküljel lõpeb kolmetahulise pseudoapsiidiga) käärkamber. Hoone dekoratiivsus on saavutatud kohakutiasetsevate teravkaarsete-ümarkaarsete paarisakende, nendevaheliste tugipiilarite, portaalide ja karniisi punase tellisega markeerimisega. Katusekatteks on pikihoone osal punane kiltkivi, käärkambri osal valtsplekk.Piki katuseräästast paiknevad profileeritud puitkarniisid.Interjööri ruumimõju määravad silindervõlv, teravkaarne altarinišš O-seinas, puust väärid. Sisustus neogooti stiilis. Häädemeeste kirik on Pärnust 40 km lõunapoole.

# data[].attributes.body
Hele-Riin Ojaveer 9

# data[].attributes.body
Tallinna värav on ainus 17. sajandist säilinud vallvärav Baltikumis, mida kuni 1710.a nimetati Carl Gustavi (Kuninga) väravaks. Väravast viis sild üle Vallikraavi ja sealt suundus postimaantee Tallinnasse.
Värava autor on arvatavasti Erik Dahlberg, kes rajas sarnased Kuningaväravad ja bastionid ka Narva ja Riiga.
Kaitserajatiste likvideerimise ajal 19. sajandil säilitati Tallinna värav, vallid ja vallikraav kuni jõeäärse Venuse bastionini. Siin on praegu Vallikääru park.
Täna võib jalutada läbi suurejoonelise barokkstiilis värava kaunist Pärnu rannarajooni uudistama.

# data[].attributes.body
Pärnu raekoda on ajaooline  magistraadi ja Pärnu Linnavolikogu linnavalitsushoone Pärnu kesklinnas. Pärnu raekoja hoone koosneb kahest osast: Uue tänava äärne hoone on klassistsistlikus stiilis ning linnavolikogu ruumidega juurdeehitis Nikolai tänava küljel on juugendstiilis. Juurdeehitises asusid volikogu kantselei, linnavolinike tuba ja linnapea kabinet. Praegu asub seal Pärnu Linnagalerii. Hoones tegutses 19.sajandil Pärnu raad. Minu tehtud pilt on Bockslaffi projekti järgi 1911. aastal valminud juurdeehitus.

# data[].attributes.body
Ammende Villa on Pärnus asuv kunagine suvemaja, mis oli üks esimesi juugendstiilis hooneid Pärnumaal. Tänapäeval asub hoones hotell.
Ammende Villa ehitus algas 1904. aastal. Hooneala ümbritses rikkalik haljastus ja aed. Ehitust korraldas kohalik kaupmees Hermann Leopold Ammende Peterburis asuva arhitektuuribüroo Mieritz & Gerassimov kaudu eesmärgiks korraldada seal oma tütre pulmapidu. Pärast valmimist on hoones olnud nii klubi kui ka kasiino,] ning Nõukogude Liidu perioodil ka sanatoorium. 1999. aastal restaureerisid hoone kaks Eesti ärimeest ja seal avati hotell. Hoones on avarad saalid, salongid ja toad vanaaegse sisustusega. Hotelli lähedal on rand  ja Pärnu vanalinn

# data[].attributes.body
Pärnu Eliisabeti kirik asub Nikolai tänaval. Selle ehitus lõppes 1747. aastal. Eliisabeti kiriku algsed värvid on rootsipunane ja ookerkollane. Hoone on Eesti üks väljapaistvamaid barokkperioodi ehitisi. Kirik on oma nime saanud Venemaa keisrinna Jelizaveta järgi, tänu kellele eesti kogudus sai luterliku kiriku. Ehitise arhitektiks oli Joachim Hinrich Günterbach, tornimeistriks Johann Heinrich Wülbern. Kirikut laiendati aastal 1893. Seal on gooti stiilis altar ning altarimaal nimega "Ülestõusmine" (1854), on pärit Rotterdamist. Pärnu Eliisabeti kirikus toimuvad muusikahuviliste rõõmuks mitmed kontserdid.

# data[].attributes.body
Voltveti mõis ehk Tihemetsa mõis oli rüütlimõis Pärnumaal Saarde kihelkonnas. Tänapäeval jäävad mõisa alad Pärnu maakonda Saarde valla territooriumile.
Suurem osa säilinud hoonetest pärineb 19. sajandist. Hilisklassitsistlik kahekorruseline kivist mõisahäärber valmis aastal 1830. Hoone keskosas paikneb nelja sambaga portikus koos sellel lebavate lõvifiguuridega. Säilinud on mõisasaali sisekujundus: ruumi lagi on kujundatud rikkaliku kips- ja maalitud ornamendiga, seintel on näha medaljone musitseerivate haldjatega ning korintose sammastega kaunistatud valge kahhelahi.
Pärast võõrandamist hoonesse asunud põllumajandustehnikumi tarbeks ehitati peale kolmas korrus ning lisati külg- ja tagatiib.

# data[].attributes.body
Historitsistlik peahoone on rikkaliku dekooriga: liigendatud pilastritega, erikujulised aknad, fassaadis renessanslikud frontoonid ja medaljonid, räästa all sims.
Kolmekorruseline haigla välisvooder on põletatud tellistest, katusekatteks nii S-kivi kui ka valtskivi. Algne materjal on arvatavasti olnud siiski ainult valtskivi. Kõrge soklikorrus laotud maakividest. Säilinud üllatavalt palju algseid detaile. Välisustest säilinud algne peauks ning kaks kõrvalust, sees alles mitmed tahveluksed koos algsete käepidemetega. Trepikodades veel kiviparkett ja algne trepikäsipuu. Samas säilinud üksikud algsed aknad koos profileeritud liistude ja sulguritega. 1938.a. otsustati rajada hoone lõunapoolsesse külge linnaarhitekt Olev Siinmaa projekti järgi sünnitusosakond. Kõrge sokli ja ruumika keldrikorrusega kahekorrusline juurdeehitus valmis 1940.a. suvel. 1972.a. lisati sellele veel kolmas korrus (projekt Pärnumaa Hooneregistri arhiivis).

# data[].attributes.body
Funktsionalism(funk) on ehitussuund, mis tekkis 20.saj alguses. Sel ajal elas ja töötas Pärnus arhitekt Olev Siinmaa, kes projekteeris Pärnusse mitmeid maju.  Fotol on Olev Siinmaa projekteeritud Rannakohvik(1939), mis ongi funkstiilis raudbetoontarind. Stiili iseloomustab asümmeetria, lintaknad, lihtne geomeetriline vorm, enamasti valge värv. Kohvik on lihtsa risttahuka kujuline,  iseloomulikud on ümarad illuminaatoriaknad ja ümar seenrõdu