# data[].attributes.body
Tiem kuriem nepatīk mūzika rakstiet "Muzsuk"

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=5jcwIwNR2kQ

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=GcLz2LV8Tfg

# data[].attributes.headline
Melodiskajai izteiksmībai lielāka nozīme ir citos dziedājumos - himnās, 
kuru pamatā ir pašu mūku sacerēta reliģiskā dzeja, kas parasti bija 
ritmiska un ar atskaņām. Himnas bija vieglāk iegaumējamas, tādēļ plaši 
izplatītas.

# data[].attributes.subject
Melodiskajai izteiksmībai lielāka nozīme ir citos dziedājumos - himnās, 
kuru pamatā ir pašu mūku sacerēta reliģiskā dzeja, kas parasti bija 
ritmiska un ar atskaņām. Himnas bija vieglāk iegaumējamas, tādēļ plaši 
izplatītas.

# data[].attributes.body
Ir dažādi dziedājumu veidi. Psalmi ir dziedājumi, kuru pamatā ir prozas teksts, tādēļ melodiju ritms ir ļoti brīvs kā izteiksmīgai runai. Uz viena augstuma skaņas bieži tiek rečitēti vairāki vārdi, vārdkopas vai pat plašas teksta frāzes. Šajos dziedājumos pats svarīgākais ir teksts, svēto vārdu saturs, nevis melodijas krāšņums.

# data[].attributes.headline
Gregoriskie korāļi -tie ir vienbalsīgi a capella dziedājumi latīņu valodā, ko viduslaikos uzskatīja par mācīto ļaužu valodu. Sākotnēji tos dziedāja mūki un klosterskolu zēni. Gregoriskos korāļus izpildīja trejādi:solo; pārmaiņus solists un koris ;pārmaiņus divi kori

# data[].attributes.subject
Gregoriskie korāļi -tie ir vienbalsīgi a capella dziedājumi latīņu valodā, ko viduslaikos uzskatīja par mācīto ļaužu valodu. Sākotnēji tos dziedāja mūki un klosterskolu zēni. Gregoriskos korāļus izpildīja trejādi:solo; pārmaiņus solists un koris ;pārmaiņus divi kori

# data[].attributes.headline
Ap  mūsu ēras 600. gadu pāvests Gregors Lielais kopā ar palīgiem pārskatīja Baznīcas gada norises- svētku piemiņas dienas, dievkalpojuma veidus un kārtību. Rediģēja baznīcu dziesmu tekstus un sakārtoja Antofonāriju - dziesmu tekstus visam gadam.

# data[].attributes.subject
Ap  mūsu ēras 600. gadu pāvests Gregors Lielais kopā ar palīgiem pārskatīja Baznīcas gada norises- svētku piemiņas dienas, dievkalpojuma veidus un kārtību. Rediģēja baznīcu dziesmu tekstus un sakārtoja Antofonāriju - dziesmu tekstus visam gadam.

# data[].attributes.headline
Mūzikā par labāko uzskatīja dziedājumus ar Svēto Rakstu vārdiem; lūgšanas, ticības apliecinājumus, Dieva slavinājumus. To dziedāja mūki, kuri dzīvoja klosteros- agro viduslaiku kultūras centros.

# data[].attributes.subject
Mūzikā par labāko uzskatīja dziedājumus ar Svēto Rakstu vārdiem; lūgšanas, ticības apliecinājumus, Dieva slavinājumus. To dziedāja mūki, kuri dzīvoja klosteros- agro viduslaiku kultūras centros.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=RaECiix7kJ8

# data[].attributes.body
Viduslaikos valdīja uzskats, ka viss labākais , ko cilvēks var radīt, ir jāvelta Dievam.

# data[].attributes.headline
▫Agrajos viduslaikos (5. – 12.
gs.) visās jomās noteicošā bija Baznīca. 

▫Galvenie kultūras vērtību
glabātāji bija klosteru mūki.

▫Baznīcās dziedāja mūki un
klostera zēni

# data[].attributes.subject
▫Agrajos viduslaikos (5. – 12.
gs.) visās jomās noteicošā bija Baznīca. 

▫Galvenie kultūras vērtību
glabātāji bija klosteru mūki.

▫Baznīcās dziedāja mūki un
klostera zēni

# data[].attributes.headline
vēlie viduslaiki sākās ap 12. un 13. gs. miju. Rietumeiropas attīstītākajās valstīs viduslaiki beidzās jau 14. gs, bet citās turpinājās līdz 17. gs.

# data[].attributes.subject
vēlie viduslaiki sākās ap 12. un 13. gs. miju. Rietumeiropas attīstītākajās valstīs viduslaiki beidzās jau 14. gs, bet citās turpinājās līdz 17. gs.

# data[].attributes.headline
Viduslaiku vēsture aptver ilgu periodu- apmēram 1000 gadus. Iedala- agrajos viduslaikos, kuri sākās 5-6. gs., kad barbaru cilšu karapūļi sagrāva Romu un agrākajā teritorijā sāka rasties jaunas valstis- tagadējās Francijas, Anglijas, Vācijas, Itālijas, Spānijas un c.

# data[].attributes.subject
Viduslaiku vēsture aptver ilgu periodu- apmēram 1000 gadus. Iedala- agrajos viduslaikos, kuri sākās 5-6. gs., kad barbaru cilšu karapūļi sagrāva Romu un agrākajā teritorijā sāka rasties jaunas valstis- tagadējās Francijas, Anglijas, Vācijas, Itālijas, Spānijas un c.