# data[].attributes.body
kuk

# data[].attributes.body
takker for dette fins

# data[].attributes.body
Jag er verkligen jätte kul

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når du har arbeidet med dette kapitlet, skal du kunne

gi en presentasjon av samisk kirkeliv

Samisk historie

Ingen vet sikkert hvor lenge samene har levd i Norge, eller hvor langt sør i landet de har bodd. Så lenge det har vært skriftlige kilder til norsk historie, har samene vært beskrevet som en del av befolkningen. De levde som nomader, flyttet rundt med reinflokkene sine for å finne beite til dyra. De hadde sitt eget språk og sin egen kultur. Samene levde på hele Nordkalotten. Fortsatt er det slik at samisk kultur eksisterer på tvers av grensene mellom Norge, Sverige, Russland og Finland.

? Hvilke fordeler og hvilke ulemper tror du kan følge med det å leve som nomade?

Samisk sjamanisme

Sjamanisme var en del av den førkristne samiske kulturen. Innenfor sjamanismen er verden delt inn i tre. Det er en oververden, en midtverden og en underverden. Det fins levende vesener i alle tre verdener. Menneskene lever i midtverdenen, men mange opplever kontakt med dem som lever i de to andre verdenene. En sjaman er en person som kan falle i transe og oppsøke de andre verdenene. Innenfor sjamanismen tror man at mennesker har to eller flere sjeler. Det har en kroppssjel som er bundet til kroppen, men det har også en frisjel som kan løses fra kroppen. Når sjamanen falt i transe, kunne han sende frisjelen til de andre verdenene. Det gjorde han når han hadde behov for hjelp derfra, for eksempel for å gjøre syke mennesker friske.

I samisk kultur brukte sjamanen trommer for å komme i transe. I tillegg sang eller joiket han.På trommen var de tre verdenene tegnet inn. Når sjamanen hadde vært i transe og var kommet tilbake, kunne han vise på tromma hvor han hadde vært. På mange av trommene var sola en sentral figur. I tillegg var det figurer som viser hellige områder i naturen, boplasser, hellige steder og guder av forskjellige slag. Hver husfar hadde en tromme, den kunne blant annet brukes til å spå om jaktlykke.

Kirken i Neiden

På 1500-tallet sendte den russiske tsar Ivan den strenge misjonærer til Øst-Finnmark. Misjonærene grunnla et kloster i Petsjenga. Den gangen var nordområdet uten faste nasjonale grenser, men i dag ligger Petsjenga på russisk side av grensen. Det fins ennå spor etter kontakten mellom den russiske kirken og østsamene. I Neiden i Pasvikdalen ligger det et ortodoks kapell. Noen få samefamilier hører fortsatt til i denne kirken. De kalles skoltesamer. De ser på den ortodokse troen som en viktig del av sin kultur og identitet. Kirken i Neiden er Norges minste kirke.

Kirkens misjon

På 1600- og1700-tallet arbeidet noen kristne prester, lærere og misjonærer blant samene. Det vi vet om samisk førkristen religion og kultur, stammer for det meste fra disse. De tok avstand fra den samiske religionen og oppfattet sjamanen som om han sto i djevelens tjeneste. Men samene selv hadde ingen forestilling om noen ond djevel.

Presten Thomas von Westen ledet misjonsarbeidet blant samene på begynnelsen av 1700-tallet. Han arbeidet for å stoppe sjamanenes virksomhet og samlet inn sametrommer og ødela dem. I stedet skulle samene få et personlig forhold til Gud og tro på ham. Han sørget for at misjonærene som arbeidet blant samene, lærte språket deres. Samisk fantes bare som et muntlig språk på den tiden, og misjonærene gjorde en stor innsats for å gjøre det til et skriftspråk. Von Westen oversatte kristne bøker til samisk. Han tok initiativ til å bygge kirker, kapeller og skoler.

Sametro og folketro

Kristne symboler ble tatt opp i den samiske kulturen ved siden av de symbolene som allerede var der. De dekorerte sametrommene fra denne tiden viser tegninger av Gud, Jesus, Den hellige ånd og jomfru Maria ved siden av tegninger av samenes egne guder.

I 1736 kom en lov som sa at alle i Norge måtte konfirmere seg, dette gjaldt også samene. Dermed måtte alle få opplæring i kristendommen før konfirmasjonen. På den måten styrket kirken og staten kontrollen over folks måter å tenke og tro på.

Misjon på 1800-tallet

Lars Levi Læstadius levde på 1800-tallet. Han var av samisk slekt og arbeidet som prest blant samene. På den tiden var det dårlig med beite for reinen, og mange var fattige. Det var også mye alkohol, tyveri og slåssing blant folk. Med stor kraft og intensitet forkynte Læstadius det kristne budskapet og oppfordret folk til å slutte å drikke og til heller å leve et godt kristenliv. Han var en dyktig taler med et folkelig språk. Han kjente godt til samiske fortellinger og brukte ord og uttrykk som samene kjente seg igjen i. Arbeidet hans fikk store følger. Mange sluttet å drikke, begynte å tro på Gud og fikk et bedre liv. Læstadianismen ble den mest utbredte formen for kristendom i de nordlige områdene.

Opprøret i Kautokeino

Folket i nord levde under svært fattige forhold. Norge og Sverige la harde skatter på den samiske befolkningen. Den lovlige og ulovlige brennevinshandelen ødela samenes økonomi og levevilkår. I 1851 oppsto det uro under en gudstjeneste i Skjervøy kirke. En gruppe samer laget bråk fordi de mente presten ikke holdt seg til den rette lære. Myndighetene så på opprøret som en trussel mot storsamfunnet og straffet folket. 22 samer som tilhørte læstadianerne ble tiltalt og fikk dommer på over to år. Dommene ble anket, men Høyesterett stadfestet dem.

Samene i Kautokeino opplevde denne straffen som svært urettferdig. I november i 1852 gikk en gruppe samer til angrep på myndighetene. En handelsmann og en lensmann ble drept. Presten og familien hans ble pisket. Men samene ble overmannet og arrestert, og fem av dem ble dømt til døden. To av de fem ble henrettet, mens tre ble benådet til livsvarig straff.

Læstadius og hans medarbeidere var motstandere av vold og maktbruk. Opprøret i Kautokeino var et uttrykk for folks kamp mot urett og undertrykkelse.

? Hva tenker du om at fattige og undertrykte gjør opprør? Hvor i verden skjer det i dag?

Sametinget

I 1989 ble Sametinget opprettet. Det er en folkevalgt forsamling for samer i Norge. Parlamentsbygningen ligger i Karasjok. Sametinget er et politisk organsom skal styrke samenes politiske stilling og bidra til en rettferdig behandling av det samiske folket. Norske myndigheter har forpliktet seg til å ta vare på og utvikle samisk språk, kultur og livsform.

Samisk kirkemøte

Samisk kirkemøte ble etablert av Kirkemøtet i Den norske kirke i 1992. Målet er å fremme samisk kirkeliv på lokalt og nasjonalt plan. Rådet har 8 medlemmer og representerer de tre samiske språkgruppene i Norge. Sekretariatet ligger i Tromsø.

Rådet skal stimulere til at det samiske kirkelivet blir tatt vare på som en naturlig, nødvendig og likeverdig del av Den norske kirke. Oversettelse av hele og deler av Bibelen til samisk er et satsingsområde. Rådet arbeider også med å tilpasse kirkens liturgi til samisk musikk og språk.

Innenfor Den norske kirke er det flere tiltak overfor samene. Det er lagt til rette for språkopplæring i samisk for prester og andre kirkelige ansatte. Det er opprettet stillinger som statlig tilsatte kirketolker. Disse kan formidle det kirkelige budskapet på samisk. En egen prest i Nord-Hålogaland bispedømme har spesielt ansvar for de av kirkens folk som bor spredt blant samene. I Nidaros bispedømme har en prest et spesielt ansvar for samene som bor i disse områdene.

I en strategiplan som ble vedtatt av Kirkemøtet i 2011 slås det fast at Den norske kirke har et spesielt ansvar for samisk kirkeliv. Dette skal utvikles i tråd med samisk selvforståelse, samiske tradisjoner og lovverk.

Sammendrag

Samene hadde bodd lenge i Norge før de er omtalt i noen av de historiske kildene.

Sjamanismen er en del av den førkristne samiske religionen.

En sjaman er en som kan falle i transe og oppsøke en annen verden.

I Neiden i Pasvikdalen ligger Norges minste kirke.

Presten Thomas von Westen ledet misjonsarbeidet blant samene i begynnelsen av 1700-tallet.

I 1736 ble konfirmasjonen innført, og med den kom en systematisk opplæring i den kristne tro.

Lars Levi Læstadius arbeidet for at folk skulle slutte å drikke, stjele og lyve, men heller tro på Gud og leve et godt kristenliv.

Opprøret i Kautokeino var et opprør mot fattigdom og urett.

Sametinget er et folkevalgt organ for å fremme samenes språk, kultur og livsform.

Samisk kirkeråd skal arbeide for at det samiske kirkeliv blir tatt vare på som en naturlig, nødvendig og likeverdig del av Den norske kirke.

Husker du?

Lag 5 spørsmål til denne teksten om samisk kirkeliv. Bytt spørsmål med en medelev og svar på spørsmålene hun eller han har laget. Drøft svarene og bli enige om hva som er riktige svar.

Til ettertanke

Hvorfor tror du det er viktig for et folks identitet å ha et skriftspråk?

Til videre arbeid

Lag en faktarute om samisk kirkeliv ut fra denne teksten og fra andre kilder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Når du har arbeidet med dette kapitlet, skal du kunne gi en presentasjon av samisk kirkeliv Ingen vet sikkert hvor lenge samene har levd i Norge, eller hvor langt sør i landet de har bodd. Så lenge det har vært skriftlige kilder til norsk historie, har samene vært beskrevet som en del av befolkningen.

# data[].attributes.body
Hei

# data[].attributes.body
Syns ikke jeg er noe greit

# data[].attributes.body
"Minoritet og identitet" s. 14-17
https://rle-nett.cappelendamm.no/enkel/seksjon.html?tid=1280524
https://snl.no/
https://no.wikipedia.org/wiki/L%C3%A6stadianerne
https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Larslevilaestadius.jpg/220px-Larslevilaestadius.jpg

# data[].attributes.body
Læstadianismen er en type luthersk kristendom som ble godt mottatt av samene. Denne religiøse veien ble spredt til samer, kvener, og de som bodde i Nord-Norge og Finnmark. Læstadianismen er en viktig del av samisk historie, fordi det var den største trosretningen i Nord-Norge fra midten av 1800- tallet.

Når det blant annet ble fraktet Norske reinsdyr og samer over til Canada og USA, ble Læstadianismen også fraktet over. Den kristne trosretningen utviklet seg derfor også i USA og Canada- områdene.

På 1900 tallet ble trosretningen både delt svekket utover årene, men har fortsatt hatt en stor betydning  for nåtidens kirkesamfunn i Nord-Norge. I dag er det rundt 300 000 læstadianere. De fleste av disse bor i Finland.

På 1900 tallet ble trosretningen delt til flere trosretninger.

# data[].attributes.body
I Nord-Norge har den læstadianske bevegelsen betydd mye for samene, men den har ikke lenger så sterk stilling som den hadde tidligere. De samiske tradisjonene i tilknytning til kirken kommer nok tydeligst frem ved de store begivenhetene i familien. I konfirmasjon bryllup og dåp blir både nære og fjerne slektninger, naboer og venner trukket inn i forberedelsene og gjennomføringen av festen.

I påsken samler familie og venner seg i kirkene til gudstjeneste. Kautokeino er særlig kjent for å være et slikt samlingsted.Blant samene i Finnmark er det en tradisjon å feire bryllup i påsken. Det er også vanlig å feire barnedåp og konfirmasjon 1. påskedag.

I den norske kirke ble samerådet opprettet i 1992. Dette rådet har i oppgave å styrke det samiske kirkeliv. Både gudstjenestene og opplæringen i kristen tro skal legge vekt på samiske tradisjoner.

# data[].attributes.body
Lars Levi Læstadius sendte ut predikanter i de samiske områdene, de forkynte alltid på samisk. Dette var slett ikke vanlig på denne tiden, derfor ga det samer ny selvtillit. Læstadius skrev senere en bok om den gamle samiske religionen og hadde vært mye mer positiv til religionen enn hva Thomas von Westen og prestene etter ham hadde hatt. Særlig gjaldt det for Læstadius å få folk til å stå imot alkoholen. Han brukte sterke og trofaste ord i sine prekener, og i ett av dem kalte han brennevin for "ormepiss". Han hadde rett i at alkoholmisbruken var et stort problem for samene. Dette gjorde at flere familier fikk en ny start.

# data[].attributes.body
Lars Levi Læstadius var en svensk prest og botaniker. Født 10 januar 1800 i Jakkvik, død 21 februar 1861. Mannen er kjent for å være utspringeren av Læstadien. Læstadius hadde samisk mor og svensk far. Han snakket svensk, finsk og nordsamisk. I 1844 fikk han selv en hendelse eller en åpenbaring som gjorde at han fikk et helt annet syn på det kristne budskapet. Dette gjorde at han skapte en ny religiøs vei kalt Læstadianismen.

Lars Levi Læstadius

# data[].attributes.body
I denne padletten skal vi presentere KRLE-delen vår av prosjektet i form av en padlet. Det du får lese om i padletten handler om Læstadianismen og samisk kirkeliv i dag. Det er ulike bokser rundt omkring der hvor det står noe interressant og viktig å vite om Læstadinaismen og samisk kirkeliv.
Av Andreas Bull Aune, Bendik Myren, Ulrik Rime Aavik og Mats Holgersen.

# data[].attributes.body
Samene er Norges urfolk, som vil si at de tilhører den opprinnelige befolkningen i Norge.

# data[].attributes.body
Læstadianerne hadde et sterkt kirkesamfunn, og sto sammen. De viste også stor troskap til kirken, selv om de var kritiske til de kristne overhodene og prestene. For Læstadianerne er det ikke viktig med moderne musikk og  teknologi. dette er fordi de tror at det støter  dem fra Gud. Noe som er felles med andre kristne retninger er at de setter tekstene og skriftene til Luther og Læstadius sentralt.