# data[].attributes.body
Yamuna on jõgi Aasias Hindustani poolsaarel.
Algab Himaalajast Yamunotri liustikust. Voolab läbi Delhi ja Āgra ning suubub Allahābādis vasakpoolse lisajõena Gangesesse.
Pikkus 1376 km.
Teadlaste hinnangul umbes 60% Delhi jäätmeid saab jõkke. See ei muuda tõsiasja, et peaaegu kõik selle elanikud kasutavad nagu joogivett ja suplusvee samuti.

# data[].attributes.body
Majluusuu on linn Kõrgõzstanis Džalalabati oblastis. Asub 100 km kaugusel oblastikeskusest Džalalabatist 800–900 m kõrgusel merepinnast.
2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 22 853.
1946–1968 tegutses linnas kaevandus- ja keemiakombinaat. Selle aja jooksul kaevandati linna lähedalt nõukogude tuumatööstuse jaoks 9100 tonni uraanimaaki.
Linna lähedal asub üks maailma suurimaid radioaktiivsete jäätmete hoidlaid. 2006. aastal nimetas Blacksmith Institute Majluusuud ühena maailma 10 kõige reostatumast linnast.

# data[].attributes.body
Karatšai järv on väike järv Venemaal Uuralites.

Alates 1951. aastast kasutati järve Nõukogude Liidus tuumajäätmete prügilana. 1960-ndatel hakkas järv kuivama, järve põhja jäid üliradioaktiivsed setted. 1968. aastal kandis tugev tuul järvepõhjast tolmu laiali 1800 km² alale, kus elas umbes 500 000 inimest. Laiali kandunud saasta radioaktiivsus oli 185 petabekrelli, mis on võrreldav Hiroshimale heidetud tuumapommi poolt põhjustatud radioaktiivse saastega.
1978–1986 kaeti järv betoonplokkidega.
Tänapäeval on järve kaldal radioaktiivsuse tase 600 röntgenit tunnis, mis on inimesele surmav.

# data[].attributes.body
Läbib Buenos Aires, Argentina pealinna.
Kitsas ja reostunud jõgi. 64 km pikk.
Aastal 2013 Green Cross International ja Pure Earth nimetasid seda jõe üheks kõike reostunud kohaks maailmas
Jões leiti suur kogum arseeni, kroomi, vase, tsingi ja plii.Reostus algas umbes XVI sajandil ja tugevnes XIX sajandil.

# data[].attributes.body
Prõpjat on mahajäetud linn (kummituslinn) Ukrainas, Kiievi oblastis, Prõpjatsi jõe kaldal.
Linn asub umbes 3 km kaugusel Tšernobõli tuumaelektrijaamast. Seal elasid elektrijaama töötajad. Pärast Tšernobõli tuumakatastroofi evakueeriti kõik linna ja ümbruskonna külade elanikud. Tänapäeval on linn inimtühi. 1986. aastal elas linnas 49 400 inimest.
Majade katused lasevad hooldamatuse tõttu vett läbi ning pole ime näha puid kasvamas majade katustel ja isegi sees. Mõnekümne aasta pärast on kogu linn eeldatavasti varemetes.
Prõpjat ja selle lähiümbrus on veel mitmesaja aasta jooksul elukõlbmatud. Tänapäeval moodustab praktiliselt kogu radioaktiivse kiirguse tseesium-137, millel kulub kolm sajandit, et tema tase langeks tuhandikuni praegusest.
Linna lähiümbruses elab hulgaliselt metsloomi, sealhulgas metsistunud hobuste karjad.