# data[].attributes.attachment_link.description
Ajakiri Reisimaailm - turismi, majutuse ja toitlustuse erialaajakiri

# data[].attributes.attachment_link.description
Su palge ees ju sulavad kõik kõrged mäed - ka need, mis minu hinge alla matavad - kui seda puudutavad Sinu võimsad käed; kui pilvi, mis mu päikse sära katavad - ja hinge voolavad taas uued armuväed. Mu hinge karastavad hõbeselged jõed - saab kaljust imeallik õnnistuse. Öös tähtedena loitma löövad armutõed.

# data[].attributes.attachment_link.description
Palvereisil Jumala nimetähtede juurde kuulutame, et Efraim tuleb Isa juurde tagasi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EESTI PÄEVALEHT, Signe Kalberg:

25 aastat tagasi asutatud Jõgeva metsaseltsi tegemistest on tähelepanuväärseim uuele elule äratatud Kassinurme linnamäe ümbrus ja hiis.

Veerandsaja aasta sisse mahub metsaseltsi juhatuse liikme Kaupo Ilmeti sõnul lisaks tema eestvedamisel toimunud Kassinurme hiie ja linnamäe ümbruse korrastamisele veel palju tegemisi. „Igal aastal istutame talgute korras mälestusmetsa. Korraldame õppeekskursioone pärand-kultuuri objektide tundmaõppimiseks. Oleme osa võtnud Elist-vere loomapargi rajamisest," nimetab ta mõningaid.

Oli aasta 1989, kui hiie ja linnamäe ümbrust hakati koos ajaloo-, loodus- ja muinsuskaitsehu-vilistega korda tegema. Esimesel aastal rajati Kalevipoja silmapesu-kausi kõrvale tantsupõrand ning ümbritsevatele nõlvadele paigutati istmed ja trepid. Linnamäe vastasrinnatisele paigaldati kiik ja rajati lõkkekoht. Kümme aastat tagasi ehitati metsaseltsi eestvõttel kiigemäele muistne linnuse valvetorn ja sissepääsuvärav. Sama aasta jaaniööl etendati seal linnuse vallutus- ja kaitselahing. Praegu püütakse taastada linnamäe otsavalli ehitisi ja anda ligilähedaselt edasi 1000 aastat pärast Kristust rajatut.

Sama kaua, kui on kestnud linnamäe taastamine, on Kassinurme mägedes toimunud rahvapeod. Ilmeti sõnul toimub Kassinurme mägedes igal aastal juuni keskel maakondlik rahvatantsupidu Vaiga Jaskar, jaaniööl peetakse loitsusid ja Koidu

Hämariku etendust. Hingedepäeva õhtul loovad taidlejad taustahelide ja -valguse abil vastava miljöö. Metsaseltsi ja Jõgeva kultuurikeskuse eestvõttel korraldatakse hiies loitsusid, millest on osa saanud arvukalt kodu- ja välismaiseid külalisi. Viimastel aastatel on toimunud siin vabaõhuetendused.

Võib arvata, et metsaselts ongi asutatud vaid Kassinurme hiie ja linnamäe korrastamiseks ja uue elu andmiseks. Päriselt see siiski nii pole, kuigi Kassinurmega on metsaselts tihedalt seotud.

Ilmet meenutab, et Jõgevamaa metsaselts asutati 14.det-sembril 1988. aastal Jõgeva metsamajandis. Tsiteerides põhikirja, siis on seltsi eesmärgiks ühendada erinevaid metsaga tegelevaid ametkondi, metsahuvilisi talupidajaid ja üksikisikuid, kes soovivad osaleda seltsielus, austada ja hinnata metsanduse pikaajalisi traditsioone ja metsamehi, osaleda metsapoliitika kujundamisel ja elluviimisel, hoida kõrgel eesti metsade kultuuri, luua sidemeid teiste organisatsioonidega ja üksikisikutega ning kaasata noori metsaseltsi tegevusse. „Oli laulva revolutsiooni aeg, kus endine MMTTÜ (Metsatööstuse ja Metsamajanduse Teaduslik-tehniline Ühing) nimetati ümber Eesti metsaseltsiks ja endiste algorganisatsioonide asemel tehti ettepanek moodustada maakondades metsaseltsid," pajatab Ilmet.

SUUNATUD LAIALE ELANIKKONNALE

Ta lisab, et põhiliselt kuuluvad metsaseltsi liikmeskonda metsamajanduse ja looduskaitse vallas tegutsenud ja tegutsevad inimesed: endised metsavahid, kolhooside-sovhooside metsaülemad, ja teised metsateenijad, praegused metsnikud, metsaülemad, metsakooli õpetajad ja metsaomanikud.

„Meie erinevus teistest samalaadsetest seltsidest seisneb selles, et seltsi tegevus on suunatud mitte ainult oma liikmetele, vaid väga laiale elanikkonnale. Kassinurme mäel toimuvad üritused on üle-eestilised ja rahvusvahelised," rõhutab Ilmet. Kui seltsi asutamise algusaastatel olid toetajateks metskonnad, kolhoosid, sovhoosid, siis nende kadumise järel on toetanud metsaseltsi ettevõtmisi Jõgeva vald, Jõgeva linn ja teised omavalitsused, samuti eraisikud.

Jõgeva metsaseltsi tegevusel on lai haare. Nii on nad pannud käima kirjastustegevuse ja avaldavad igal aastal metsamehe kalender-käsiraamatu. Kalender-käsiraamatu idee autor oli Jaak Vaas, kes oli meeskoori Forestalia

asutajaliige ning ka Jõgevamaa metsaseltsi üks asutajaid. Metsa-selts on välja andnud ka raamatuid "Loodussõbralik tehnoloogia

metsas", "Metsameeste koolitamisest Luual", „Torma-Võtikvere metskond 170″, "Mineviku Torma metsalehekülgi", „10 aastat vigursaagimist Eestis", "Jõgevamaa metsad 1918-1998″, "Jõgevamaa metsad 1918-2008″, lisaks veel kaks luulekogu ja infovihikuid.

Metsaselts on tegus ja lööb käed külge paljudes ettevõtmistes. Nii näiteks on ta koostanud mitmesuguseid arengukavasid, korraldanud ilmavaatluspunktide tegemise Elistvere loomaparki ja Luua arboreetumisse.

Seltsi 25. aastapäeva puhul kutsus juhatus kõik seltsi kuulujad kokku Jõgevale Betti Alveri muuseumi, kus Uuno Kase videofilmi abil meenutati ühiseid tegemisi seltsi asutamise algusest peale. "Vaiga-Kassinurme linnamäe avamise 25. aastapäeva tähistasime tänavu juunis, mil avasime meenutuste pingi neile, kes võtsid osa maalinna taasavamisest, on osalenud korrashoidmisel ja toetanud neid ettevõtmisi," ütleb Ilmet. "Püüame tegutseda samade eesmärkide nimel. Kõige olulisemaks peame aga noorte kaasamist seltsi tegevusse, et oleks, kellele tegevus üle anda ja pärandada."

Kõige populaarsemad ja rahvarohkemad üritused Kassinurme mägedes:

* Vaiga-Jaani metsajaskarid - 1000 osalejat

* Mütofest - 500-1000 osalejat

* Jõgevatreff - 3000 osa lejat

* Roheliste Rattaretk - 8000 osalejat

* Seltside kokkutulekud ja päevad osavõtjatega kuni 300 inimest

* Suguvõsade ja perede kokkutulekud - kuni 100 osalejat

* Pulmad - 50-100 inimest

* Külastajate hulgas on enamuses koolinoored ja lasteaialapsed. Allikas: Jõgeva metsaselts

# data[].attributes.attachment_link.title
Metsaselts võttis Kassinurme mäed enda hoole alla

# data[].attributes.attachment_link.description
EESTI PÄEVALEHT, Signe Kalberg: 25 aastat tagasi asutatud Jõgeva metsaseltsi tege­mistest on tähelepanuväärseim uuele elule äratatud Kassinurme linnamäe ümbrus ja hiis. Veerandsaja aasta sisse mahub metsaseltsi juhatuse liikme Kaupo Ilmeti sõnul lisaks tema eestvedamisel toimunud Kassi­nurme hiie ja linnamäe ümbruse korrastamisele veel palju tege­misi. „Igal aastal istutame talgute korras mälestusmetsa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
6900 keeles on tuhandeid sõnu "mäe" tähistamiseks, alates Nigeeria "ugwu´st" Peruu "orgo" ja Filipiinide "bundok´ini", kirjutab Discovery News.

"Looduslikud objektid on kogu maailmas mõjutanud keelte kujunemist. Samamoodi ohustab looduse muutus ka keelest teatud nüansside kadumist," teatasid uurijad.

Teadlased Jacob Axelsen ja Susanna Manrubia võrdlesid maailma erinevates paikades räägitavaid keeli ning seda, kuidas seal kasutatakse 14 keskkonda kirjeldavat mõistet.

Leiti korrelatsioon mäestike ja jõgede leviku ning keelelise mitmekesisuse vahel.

Mäestike ja jõgede paiknemine tuli keeleliselt enim esile Aafrikas, kus keeles oli 80 protsendi ulatuses erinevate loodusobjektide kohta käivaid sõnu.

Vaikse ookeani riikides, Aasias ja Austraalias oli seda 69 protsendi ulatuses.

"Nii mäed kui jõed mängivad keeltes tähtsat ja samas erinevat rolli. Mäed võivad eraldada inimpopulatsioone ning aitavad sellega kaasa uute keelte tekkele. Jõed, mis on vee-, toidu- ja transpordiallikad liidavad aga kaugel asuvad kogukonnad kokku ja panevad aluse segakeelte tekkele," selgitasid uurijad.

Nad lisasid, et inimesed on alati olnud osa looduskeskkonnast ning see kajastub ka keelekasutuses ehk keelega püütakse edasi anda bioloogilist mitmekesisust.

"Mäed eristavad erinevad ökosüsteeme, andes võimaluse uute liikide tekkeks. Jõed seevastu on ühendavad ja loovad segaökosüsteeme. Sama kehtib ka keelte kohta," selgitati.

See, mis ohustab bioloogilist mitmekesisust, ohustab ka keeli.

"Koos kliima ja keskkonna muutumisega kaob keeltest teatud loodusobjekte tähistavaid sõnu ning tekib uusi. Globaliseerumisega muutub nii keskkond kui keel. Liigid ja sõnad kaovad või need asendatakse uute liikide ja sõnadega," laususid uurijad.

# data[].attributes.attachment_link.description
6900 keeles on tuhandeid sõnu "mäe" tähistamiseks, alates Nigeeria "ugwu´st" Peruu "orgo" ja Filipiinide "bundok´ini", kirjutab Discovery News. "Looduslikud objektid on kogu maailmas mõjutanud keelte kujunemist. Samamoodi ohustab looduse muutus ka keelest teatud nüansside kadumist," teatasid uurijad. Teadlased Jacob Axelsen ja Susanna Manrubia võrdlesid maailma erinevates paikades räägitavaid keeli ning seda, kuidas seal kasutatakse 14 keskkonda kirjeldavat mõistet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Wudang Mäed - Hiina terviseliikumise ja võitluskunsti klubi

# data[].attributes.attachment_link.description
Wudang mäed on tänaseni kodukohaks paljudele tuntud isikutele, kes arendavad endas Daoistlikke teadmisi (taiji jm. stiilid) ning levitavad neid üle maailma.