# data[].attributes.headline
Набув чинності наказ Міністерства освіти і науки України від 11 січня 2023 року № 19 «Про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти, у 2022/2023 навчальному році», зареєстрований у Міністерстві юстиції України 26 січня 2023 року за № 167/39223.

# data[].attributes.subject
Набув чинності наказ Міністерства освіти і науки України від 11 січня 2023 року № 19 «Про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти, у 2022/2023 навчальному році», зареєстрований у Міністерстві юстиції України 26 січня 2023 року за № 167/39223.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки України повідомляє, що набув чинності Міністерства освіти і науки України від 11 січня 2023 року № 19 "Про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти, у 2022/2023 навчальному році", зареєстрований у Міністерстві юстиції України 26 січня 2023 року за № 167/39223.

Наказ підготовлено з метою збереження життя і здоров'я учнів в умовах воєнного стану, відповідно до статті 17 Закону України "Про повну загальну середню освіту", Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення б воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, пункту 3 розділу І, пункту 6 розділу IV Порядку проведення державної підсумкової атестації, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 07 грудня 2018 року № 1369, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 січня 2019 року за № 8/32979.

Нагадаємо, в Україні з'явилась національна екосистема вивчення та тестування рівня володіння англійською мовою.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Набув чинності наказ МОН про звільнення від проходження ДПА учнів 4-х і 9-х класів

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки України повідомляє, що набув чинності Міністерства освіти і науки України від 11 січня 2023 року № 19 "Про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти, у 2022/2023 навчальному році", зареєстрований у Міністерстві юстиції України 26 січня 2023 року за № 167/39223.

# data[].attributes.headline
Про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти, у 2021/2022 навчальному році 

# data[].attributes.subject
Про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти, у 2021/2022 навчальному році 

# data[].attributes.headline
Про звільнення від проходження ДПА учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти, у 2020/2021 навчальному році (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 16 березня 2021 року за № 338/35960) 

# data[].attributes.subject
Про звільнення від проходження ДПА учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти, у 2020/2021 навчальному році (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 16 березня 2021 року за № 338/35960) 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 273 від 03 березня 2021 року
Про звільнення від проходження
державної підсумкової атестації учнів,
які завершують здобуття початкової та
базової загальної середньої освіти, у
2020/2021 навчальному році
Відповідно до статті 17 Закону України "Про повну загальну середню освіту", пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, пункту 1 розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 року № 338-р "Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації", пункту 3 розділу І, пункту 6 розділу IV Порядку проведення державної підсумкової атестації, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 07 грудня 2018 року № 1369, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 січня 2019 року за № 8/32979, та з метою організованого завершення 2020/2021 навчального року НАКАЗУЮ:

1. Звільнити у 2020/2021 навчальному році від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти.

2. Директорату дошкільної, шкільної, позашкільної та інклюзивної освіти (Осмоловський А.) забезпечити в установленому порядку подання цього наказу на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України.

3. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

4. Контроль за виконанням цього наказу залишаю за собою.

Міністр Сергій Шкарлет

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про звільнення  від проходження державної підсумкової атестації учнів

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
у 2020/2021 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.title
Про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти, у 2020/2021 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ НАКАЗ № 273 від 03 березня 2021 року Про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти, у 2020/2021 навчальному році Відповідно до статті 17 Закону України "Про повну загальну середню освіту", пункту 8 Положення про Міністерство

# data[].attributes.headline
Деякі питання проведення в 2020/2021 навчальному році державної підсумкової атестації осіб, які здобувають загальну середню освіту

# data[].attributes.subject
Деякі питання проведення в 2020/2021 навчальному році державної підсумкової атестації осіб, які здобувають загальну середню освіту

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

12.10.2020 № 1262

Деякі питання проведення в 2020/2021 навчальному році державної підсумкової атестації осіб, які здобувають загальну середню освіту

Відповідно до абзацу третього частини восьмої статті 12 Закону України "Про освіту", частини п'ятої статті 17, частини першої статті 47 Закону України "Про повну загальну середню освіту", частини першої статті 20 Закону України "Про фахову передвищу освіту", підпункту 76-1 пункту 4 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, пунктів 4, 5 розділу I, пунктів 1, 2 розділу II Порядку проведення державної підсумкової атестації, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 07 грудня 2018 року № 1369, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 січня 2019 року за № 8/32979 (далі - Порядок атестації), наказу Міністерства освіти і науки України від 09 липня 2019 року № 945 "Деякі питання проведення в 2021 році зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 серпня 2019 року за № 850/33821, НАКАЗУЮ:

1. Затвердити такі, що додаються:

1) Перелік навчальних предметів, із яких у 2020/2021 навчальному році проводиться державна підсумкова атестація осіб, які завершують здобуття початкової освіти (у 4 класах закладів загальної середньої освіти);

2) Перелік навчальних предметів, із яких у 2020/2021 навчальному році проводиться державна підсумкова атестація осіб, які завершують здобуття базової середньої освіти (у 9 класах закладів загальної середньої освіти);

3) Перелік навчальних предметів, із яких у 2020/2021 навчальному році проводиться державна підсумкова атестація осіб, які завершують здобуття повної загальної середньої освіти (профільної загальної середньої освіти).

2. Установити, що в 2020/2021 навчальному році державна підсумкова атестація осіб, які:

1) завершують здобуття початкової освіти, базової середньої освіти, проводиться у закладі освіти в письмовій формі;

2) завершують здобуття повної загальної середньої освіти (профільної середньої освіти) (далі - повної загальної середньої освіти), проводиться у формі зовнішнього незалежного оцінювання відповідно до Порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 10 січня 2017 року № 25, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 січня 2017 року за № 118/29986 (крім випадків, зазначених у пунктах 6-11, 13-16, 18 розділу II Порядку атестації);

3) завершують здобуття повної загальної середньої освіти та зазначені у пунктах 6-11, 13-16, 18 розділу II Порядку атестації, проводиться у закладі освіти в письмовій формі;

4) завершують здобуття повної загальної середньої освіти та здобувають освіту мовами національних меншин чи корінних народів, з мови національних меншин чи корінних народів (за заявою одного з батьків або інших законних представників та за рішенням педагогічної ради) проводиться в закладі освіти в письмовій формі;

5) бажають скористатися правом повторного складання державної підсумкової атестації з української мови, та/або математики, та/або історії України, що передбачено пунктом 5 наказу Міністерства освіти і науки України від 07 грудня 2018 року № 1369 "Про затвердження Порядку проведення державної підсумкової атестації", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 січня 2019 року за № 8/32979, проводиться у формі зовнішнього незалежного оцінювання відповідно до Порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 10 січня 2017 року № 25, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 січня 2017 року за № 118/29986.

3. Директорату шкільної освіти (Осмоловський А.) забезпечити подання цього наказу в установленому законодавством порядку на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України.

4. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Мандзій Л.

5. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

Т.в.о. Міністра

С. Шкарлет

ПЕРЕЛІК
навчальних предметів, із яких у 2020/2021 навчальному році проводиться державна підсумкова атестація осіб, які завершують здобуття початкової освіти
(у 4 класах закладів загальної середньої освіти)

1. Українська мова (оцінювання результатів з української мови та читання).

2. Математика.

3. Мова національної меншини або мова корінного народу (у класах з навчанням або вивченням мови національної меншини чи корінного народу на підставі заяви одного з батьків або законних представників за рішенням педагогічної ради закладу освіти, затвердженим наказом керівника закладу освіти).

ПЕРЕЛІК
навчальних предметів, із яких у 2020/2021 навчальному році проводиться державна підсумкова атестація осіб, які завершують здобуття базової середньої освіти
(у 9 класах закладів загальної середньої освіти)

1. Українська мова.

2. Математика.

3. Один із навчальних предметів зі списку (за рішенням педагогічної ради закладу освіти, затвердженим наказом керівника закладу освіти):

1) біологія, всесвітня історія, географія, зарубіжна література, іноземна мова (англійська, іспанська, німецька або французька мова відповідно до освітньої програми закладу освіти), інформатика, історія України, основи правознавства, українська література, фізика, хімія - для учнів класів з українською мовою навчання, у яких не вивчається мова національної меншини чи корінного народу;

2) біологія, всесвітня історія, географія, література, іноземна мова (англійська, іспанська, німецька або французька мова відповідно до освітньої програми закладу освіти), інформатика, інтегрований курс "Література", історія України, мова національної меншини, мова корінного народу, основи правознавства, українська література, фізика, хімія - для учнів класів з навчанням або вивченням мови національної меншини.

ПЕРЕЛІК
навчальних предметів, із яких у 2020/2021 навчальному році проводиться державна підсумкова атестація осіб, які завершують здобуття повної загальної середньої освіти
(профільної середньої освіти)

1. Українська мова.

2. Математика.

3. Історія України або іноземна мова (англійська, іспанська, німецька або французька мова*) (за вибором здобувача освіти**).

4. Один із навчальних предметів зі списку: історія України, іноземна мова (англійська, іспанська, німецька або французька мова*), біологія, географія, фізика, хімія (за вибором здобувача освіти***).

5. Мова національної меншини чи корінного народу****.

__________

* Відповідно до освітньої програми закладу освіти.

** Здобувачі освіти, які для проходження державної підсумкової атестації вибрали третім навчальним предметом історію України, можуть вибрати четвертим навчальним предметом іноземну мову і навпаки. Здобувачі освіти, які вибрали третім навчальним предметом одну з іноземних мов, можуть вибрати четвертим навчальним предметом іншу іноземну мову.

*** Здобувачі освіти, які відповідно до освітньої програми закладу освіти вивчали навчальний предмет "Природничі науки", можуть вибрати один з таких навчальних предметів: біологія, географія, фізика, хімія.

**** Для здобувачів освіти, які завершують здобуття повної загальної середньої освіти мовами національних меншин чи корінних народів (на підставі заяви одного з батьків або інших законних представників та за рішенням педагогічної ради).

І. Балуба

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Деякі питання проведення в 2020/2021 навчальному році державної підсумкової атестації осіб, які здобувають загальну середню освіту

# data[].attributes.attachment_link.description
НАКАЗ 12.10.2020 № 1262 Деякі питання проведення в 2020/2021 навчальному році державної підсумкової атестації осіб, які здобувають загальну середню освіту Відповідно до абзацу третього частини восьмої статті 12 Закону України "Про освіту", частини п'ятої статті 17, частини першої статті 47 Закону України "Про повну загальну середню освіту", частини першої статті

# data[].attributes.headline
Щодо методичних рекомендацій про проведення державної підсумкової атестації у закладах загальної середньої освіти в 2018/2019 навчальному році

# data[].attributes.subject
Щодо методичних рекомендацій про проведення державної підсумкової атестації у закладах загальної середньої освіти в 2018/2019 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

№ 1/9-196 від 27 березня 2019 року

Управління (департаменти) освіти і
науки обласних, Київської міської
державних адміністрацій

Обласні заклади післядипломної
педагогічної освіти

Районні (міські) відділи
(управління) освіти
Щодо методичних рекомендацій
про проведення державної підсумкової
атестації у закладах загальної середньої
освіти в 2018/2019 навчальному році
Шановні колеги!

Міністерство освіти і науки надсилає для практичного використання методичні рекомендації щодо проведення державної підсумкової атестації у закладах загальної середньої освіти в 2018/2019 навчальному році, підготовлених спільно з Національною академією педагогічних наук України та Інститутом модернізації змісту освіти.

Просимо довести їх до відома керівників закладів загальної середньої освіти та вчителів.

З повагою
Заступник Міністра Вадим Карандій

Додаток
до листа Міністерства освіти і науки України
від 27.03.19 р. № 1/9-196
Орієнтовні вимоги до проведення державної підсумкової атестації учнів (вихованців)
у системі загальної середньої освіти у 2018/2019 навчальному році Загальні положення
Державна підсумкова атестація (ДПА) в 2018/2019 навчальному році проводиться відповідно до Порядку проведення державної підсумкової атестації (далі-Порядок), затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 07 грудня 2018 року № 1369, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 січня 2019 року за № 8/32979 та наказів Міністерства освіти і науки України: № 59 від 25.01.2019 р. "Про проведення в 2018/2019 навчальному році державної підсумкової атестації осіб, які здобувають загальну середню освіту", № 116 від 01.02.2019 р. "Про внесення зміни до додатка 2 наказу МОН від 25 січня 2019 року № 59".

Строки проведення атестації в закладі освіти затверджує керівник закладу освіти в межах навчального року.

Третій предмет для проведення державної підсумкової атестації у 9-х класах обирається зі списку, зазначеному у додатку 2 до наказу МОН від 25.01.2019 р. № 59 у редакції наказу від 01.02.2019 р. № 116, за рішенням педагогічної ради закладу освіти, ухваленим з урахуванням побажань учнів, та затвердженим наказом керівника закладу освіти. Процедуру вибору третього предмета, керуючись чинним в Україні законодавством, а саме статтею 23 та підпунктом 1 частини першої статті 1 Закону України "Про освіту", встановлює заклад освіти.

Державна підсумкова атестація з іноземних мов проводиться згідно з листом Міністерства освіти і науки України від 23.01.2019 року № 1/9-41.

Завдання для проведення ДПА в закладі освіти укладають учителі закладу освіти відповідно до орієнтованих вимог до проведення державної підсумкової атестації учнів (вихованців) у системі загальної середньої освіти у 2018/2019 навчальному році (лист МОН від 27.03.2019 № 1/9-196) і затверджує керівник закладу освіти.

Державна підсумкова атестація учнів 11-х класів проводиться у закладах освіти у випадках, визначених пунктами 6, 8, 10, 12, 13-16, 18 розділу ІІ Порядку проведення державної підсумкової атестації. У разі проведення атестації учнів 11 класів за місцем навчання атестаційні завдання укладаються учителями закладу освіти відповідно до орієнтовних вимог до змісту атестаційних завдань, затверджених наказами МОН № 192 від 20.02.2015 і № 94 від 08.02.2016.

Звертаємо увагу на те, що у разі відсутності учня (вихованця) в день проведення державної підсумкової атестації у Класному журналі у відповідній колонці фіксують відсутність учня/учениці.
Орієнтовні вимоги до змісту атестаційних робіт для учнів 4 класу
Відповідно до Порядку, державна підсумкова атестація (далі-атестація) у всіх закладах загальної середньої освіти І ступеня з української мови є обов'язковою. Атестація здійснюється з метою моніторингу якості освітньої діяльності закладів освіти та якості освіти, і проводиться у формі підсумкових контрольних робіт з двох предметів: української мови (передбачає оцінювання результатів навчання з української мови і літературного читання) і математики.

Підсумкові контрольні роботи укладають учителі початкових класів/методичні об'єднання вчителів початкових класів за єдиними завданнями для усіх класів паралелі відповідно до орієнтовних вимог до змісту атестаційних завдань. Атестаційні матеріали, що містять підсумкові контрольні роботи з української мови і математики у двох варіантах, погоджує педагогічна рада і затверджує керівник закладу освіти.

Контрольні роботи проводяться відповідно до календарного планування на другому чи третьому уроці, окрім понеділка і п'ятниці, а також днів перед і після святкових. У разі відсутності учня (вихованця) в день проведення державної підсумкової атестації у Класному журналі у колонці під датою її проведення фіксують відсутність учня.

На проведення контрольної роботи відводиться 1 академічна година (один урок): 5 хв. - на пояснення змісту роботи та інструкції щодо її виконання і 35 хв. - на її виконання.

Оцінювання підсумкових контрольних робіт здійснюється відповідно до "Критеріїв оцінювання навчальних досягнень учнів (вихованців) у системі загальної середньої освіти" (наказ Міністерства від 13.04.2011 № 329, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 11 травня 2011 за № 566/19304) та Орієнтовних вимог до контролю та оцінювання навчальних досягнень учнів початкової школи (наказ Міністерства освіти і науки України від 19.08.2016 № 1009 "Про внесення змін до наказу Міністерства освіти і науки України від 21.08.2013 № 1222 ").

Результати атестації не враховуються під час виставлення річних оцінок із навчальних предметів.

Зміст завдань для підсумкових контрольних робіт формується відповідно до державних вимог щодо навчальних досягнень учня/учениці, визначених чинними навчальними програмами для 1-4 класів закладів загальної середньої освіти.
Особливості конструювання змісту атестаційної роботи з української мови
Атестаційна контрольна робота з української мови є інтегрованою і містить завдання на перевірку результатів навчання з української мови і літературного читання. Завдання на перевірку сформованості навички читання, розуміння прочитаного, уміння працювати з текстом, використовуючи визначені програмою літературознавчі поняття; перевірку орфографічних і пунктуаційних умінь, навичок застосування знань про мову і мовлення, мовних умінь; побудову зв'язного висловлювання формуються на основі єдиного художнього або науково-художнього тексту. Для перевірки орфографічних і пунктуаційних умінь укладачі контрольної роботи обирають в тексті для читання логічно завершену частину для списування, в якій 25% слів містять вивчені орфограми, і оформлюють її з пропусками цих орфограм. З метою забезпечення умов цілісного сприйняття тексту, який будуть опрацьовувати учні, рекомендуємо розпочати контрольну роботу з опрацювання частини для списування, а саме: прочитати її і вставити пропущені букви. Далі організовують перевірку навички читання мовчки.

Після повного прочитування тексту учням пропонується виконувати завдання у тому порядку, як зручно дитині. Роботу учень письмово оформлює на аркушах зі штампом школи, дотримуючись вимог оформлення письмових робіт з української мови.

Зміст підсумкової контрольної роботи може бути сконструйовано у двох варіантах (за вибором учителя). В обох варіантах перше завдання представлено текстом для читання.

І варіант підсумкової контрольної роботи з української мови формується з тексту для читання, визначеної у ньому частини для списування (з пропущеними орфограмами) для виявлення правописних умінь, трьох завдань до тексту для перевірки розуміння його змісту і вміння працювати з текстом (одне з яких на перевірку практичного засвоєння літературознавчих понять; друге - на перевірку сформованості умінь визначати основну думку, тему твору/встановлювати послідовність подій/встановлювати взаємозв'язки фактів, подій/характеризувати вчинки дійових осіб; третє - на перевірку сформованості уміння пояснювати зображувальні можливості художнього слова для описів природи, зовнішності персонажів, характеристики героїв), трьох завдань за змістом тексту для перевірки навичок застосування знань про мову і мовлення, мовних умінь (одне з яких на визначення/групування/класифікацію мовних одиниць, друге - на доповнення/побудову/трансформування речень/зв'язок слів у реченні; третє - на утворення форм слів, що належать до різних частин мови, за заданою умовою), творчого - на побудову зв'язного висловлювання за змістом прочитаного тексту, у якому учень формулює власні оцінні судження.
Вимоги до формування змісту І варіанту підсумкової контрольної роботи з української мови
ІІ варіант підсумкової контрольної роботи з української мови відрізняється від І варіанту тим, що для перевірки розуміння його змісту і вміння працювати з текстом та для перевірки навичок застосування знань про мову і мовлення, мовних умінь розробляють тестові завдання закритого типу (на вибір однієї відповіді з трьох пропонованих), відкритого типу (з короткою відповіддю і на встановлення послідовності або відповідності для перевірки мовних знань). Змістове наповнення цих завдань добирається відповідно до наданих рекомендацій до І варіанту підсумкової контрольної роботи.
Завдання для до формування змісту ІІ варіанту підсумкової контрольної роботи з української мови

* навичка читання мовчки оцінюється 1 балом, якщо учень читає текст мовчки без артикуляції/тихого промовляння слів та прочитав його повністю за 3 хвилини; якщо учень прочитав менше половини тексту, він не отримує жодного балу;

** у творчому завданні виставляють по 1 балу за зміст висловлювання з урахуванням використовуваної лексики та наявності оцінних суджень, грамотність, де враховують помилки лише на ті правила, вивчення яких передбачено навчальною програмою.
Особливості конструювання змісту атестаційної роботи з математики
Система завдань підсумкової контрольної роботи з математики має охоплювати усі змістові лінії програми без дублювання перевірки одного і того ж уміння в різних завданнях (не враховуючи обчислень). Цілісно підсумкова контрольна робота має забезпечувати перевірку уміння розв'язувати складену задачу на 3 дії, здійснювати/перевіряти обчислення, знаходити частину числа/числа за значенням його частини; знаходити значення виразу із змінною/розв'язувати просте рівняння; порівнювати величини з використанням перетворення іменованих чисел; знаходити периметр/площу прямокутника; називати геометричні фігури, їх ознаки.

За формою подачі завдань підсумкова контрольна робота може бути: комбінованою, що складається із завдань, виконання яких потребують короткого або розгорнутого запису розв'язання; тестовою, що складається із тестових завдань закритого і відкритого типів (за вибором учителя).

Комбінована/тестова підсумкова контрольна робота розробляється у двох рівноцінних варіантах.

Роботу учень письмово оформлює на аркушах у клітинку (у тому числі на аркуші з тестовими завданнями) зі штампом школи, дотримуючись вимог оформлення письмових робіт з математики. Усі письмові обчислення до завдань мають виконуватись на цих же аркушах.
Вимоги до формування змісту комбінованої підсумкової контрольної роботи з математики Завдання для до формування змісту тестової підсумкової контрольної роботи з математики

* якщо неправильно виконано одну дію задачі, її розв'язання оцінюється 2 балами, якщо неправильно виконано дві дії - 1 балом;

** якщо завдання виконано частково, воно оцінюється 1 балом.

*** якщо складена задача (№ 1) передбачає знаходження площі, то у завданні № 5 пропонуємо знайти периметр/довжину, знаходження яких не пов'язано з площею фігури;
Орієнтовні вимоги до змісту атестаційних робіт для учнів 9 класу Українська мова
****контрольна робота має містити одне завдання геометричного змісту, яке може бути подано в одному з позначених **** пунктів.

Знижувати бал учню/учениці за оформлення письмової роботи не рекомендуються.

Ефективною формою проведення державної підсумкової атестації з української мови в 9 класі є диктант, текст якого укладають учителі та затверджує керівник закладу освіти. При цьому на розсуд педагогів можуть підбиратися декілька варіантів.

Під час підготовки варто враховувати тематику текстів, орієнтовно визначену в соціокультурній змістовій лінії навчальної програми.

За обсягом тексти диктантів повинні містити 160 -170 слів.

Визначаючи кількість слів, ураховують як самостійні, так і службові частини мови.
Оформлення роботи
На проведення атестації відводиться 1 астрономічна година. Відлік часу ведеться від початку читання вчителем тексту.

Вид роботи й назву тексту необхідно записати на дошці.

У верхній лівій частині титульної сторінки подвійного аркуша ставиться штамп закладу загальної середньої освіти, на ньому зазначається дата, наприклад: 01.06.2019 р. Підпис роботи починається на сьомому рядку титульної сторінки:

Робота
на державну підсумкову атестацію
з української мови за курс базової середньої освіти
учня (учениці) 9 класу
(прізвище, ім'я, по батькові у формі родового відмінка)

На другій сторінці на перших двох рядках записують вид роботи та назву тексту, наприклад:

Диктант
Символи України

Методика проведення диктанту традиційна, однак під час державної підсумкової атестації має певні особливості.

Спочатку вчитель читає весь текст, після чого не дає ніяких пояснень щодо його змісту, лексичного значення слів, правописних особливостей.

Після прочитання всього тексту читає перше речення, учні уважно слухають. Далі це речення диктується для запису частинами, як правило, один раз. Після того, як учні запишуть речення, учитель читає його повністю з метою перевірки. Таким чином диктується кожне речення тексту.

Учитель обов'язково вказує місце поділу тексту на абзаци. Після запису всього тексту він читає його ще раз, роблячи більш тривалі паузи між реченнями і надаючи змогу учням ретельно перевірити написане й виправити допущені помилки.

Текст потрібно диктувати виразно, відповідно до норм літературної вимови в такому темпі, щоб учні встигли вільно його записати.
Нормативи оцінювання диктанту
Диктант оцінюється однією оцінкою на основі таких критеріїв:

орфографічні та пунктуаційні помилки оцінюються однаково;

повторювані помилки (в одному і тому ж слові, яке повторюється в диктанті кілька разів) вважаються однією помилкою; однотипні помилки (на одне й те саме правило), але у різних словах вважаються різними помилками;

розрізняють грубі помилки й негрубі ( винятки з усіх правил; написання великої букви в складних власних назвах; правопис прислівників, утворених від іменника з прийменниками; заміна одного розділового знака іншим; заміна українських букв російськими, випадки, коли замість одного знака поставлений інший; випадки, що вимагають розрізнення не і ні - у сполученнях не хто інший, як...; не що інше, як...; ніхто інший не..., ніщо інше не ...; пропуск одного зі сполучуваних розділових знаків або порушенні їх послідовності;

орфографічні та пунктуаційні помилки на правила, що не включено до шкільної програми, виправляють, але не враховують. Також не вважають за помилку неправильну передачу так званої авторської пунктуації;

за наявності в диктанті більше п'яти виправлень оцінка знижується на один бал.

Українська література

Державна підсумкова атестація з української літератури в 9 класі проводиться у формі тестування.

Тривалість виконання завдання в письмовій формі - 90 хвилин (час на вступну бесіду та інструктаж не враховується).

Учитель визначає варіанти тестів для кожного учня на власний розсуд, але так, щоб учні за сусідніми партами не виконували однакові варіанти.

Кожен тест рекомендується складати з 25 завдань різної форми.

Завдання 1-16 з вибором однієї правильної відповіді містить чотири або п'ять варіантів відповідей, з яких одна правильна.

У завданнях 17-20 дев'ятикласники мають установити відповідність між елементами лівої та правої колонок та вписати літери в клітинки.
Зарубіжна література
Чотири завдання відкритої форми з короткою відповіддю (завдання 21-24) передбачають уписування відповіді у вигляді слова, словосполучення чи речення.

Завдання 25 передбачає написання розгорнутої відповіді на запропоноване запитання. Учні повинні надати вичерпну відповідь, сформулювати і прокоментувати проблему, порушену в художньому творі, позицію автора, зазначити, чи погоджується вони з такою позицією, й аргументувати свою думку. Виконуючи завдання, вони мають надати вичерпну відповідь на запитання, але уникати розлогих вступів, переказування тексту твору чи детальної характеристики героїв. Обсяг відповіді 100-200 слів.

Завдання, які навчальні заклади готують для проведення атестації, повинні охоплювати навчальний матеріал 8 і 9 класів та містити не менше десяти варіантів завдань різної форми. Якщо кількість учнів у класі менша десяти, кожен з них отримує окремий варіант.

На виконання завдання державної підсумкової атестації із зарубіжної літератури відводиться 90 хвилин (час на вступну бесіду та інструктаж не враховується).

Завдання призначені для комплексної перевірки знань з навчального предмета і мають бути побудовані таким чином, щоб дати учням можливість показати вміння аналізувати та інтерпретувати художній текст, виявляти його розуміння, усвідомлення родової й жанрової специфіки, стильової своєрідності, багатства його ідейно-художнього змісту та особливостей поетики.

У кожному варіанті повинні бути вміщені завдання різних форм: на обрання однієї правильної відповіді, встановлення послідовності, встановлення відповідності, завдання відкритого типу (учень має написати твір-мініатюру (обсяг 1 сторінка) на запропоновану тему. Максимальна кількість запитань в одному варіанті не повинна перевищувати 24.

Завдання 1-19 (на знання художніх текстів, біографій митців, особливостей літературних епох і напрямів, теоретико - літературних понять, визначення твору за уривком) передбачають вибір однієї правильної відповіді із чотирьох запропонованих;

завдання 20 передбачає встановлення послідовності (учень має правильно розташувати запропоновані елементи, позначивши їх відповідними цифрами);

завдання 21-23 - встановлення відповідності (до кожного рядка, позначеного буквою, учень добирає відповідник, що позначений цифрою);

завдання 24 передбачає написання стислого твору-роздуму на запропоновану тему (ця творча робота має відображати сформованість базових знань із зарубіжної літератури, уявлення про художню літературу як мистецтво слова, уміння самостійно мислити, аналізувати різні за жанровою специфікою твори й висловлювати щодо них власні думки, спиратися на художні тексти, добирати відповідну форму вислову, визначати національну своєрідність твору).

Відповіді тестів закритого типу учень має позначити в підготовленому вчителем бланку відповідей. Якщо вказана відповідь є не правильною, бали за виконання завдання не нараховуються.

Виконання завдання відкритої форми у вигляді твору-роздуму оцінюється відповідно до таких параметрів:

За виконання творчого завдання учень може отримати максимум 3 бали. За наявності великої кількості орфографічних і пунктуаційних помилок 0,5 бала знімається.
Мови і літератури корінних народів або національних меншин України
Завдання відкритої форми учень виконує на окремому аркуші, виданому вчителем.

Правильне виконання завдань кожного варіанта оцінюється 12 балами, що полегшує виставлення оцінки згідно з критеріями оцінювання знань і вмінь учнів із зарубіжної літератури.

У закладах загальної середньої освіти, де функціонують класи з навчанням чи вивченням мов корінних народів або мов національних меншин державна підсумкова атестація з мови у 9 класі може проводитися у формі диктанту, переказу (докладного, стислого) або виконання тестових завдань.

Тексти диктантів та переказів для проведення державної підсумкової атестації мають бути доступними для учнів цієї вікової категорії та відповідати нормам сучасної літературної мови, ураховувати вимоги діючої навчальної програми.

Тексти диктантів та переказів рекомендуємо обирати з творів класичної, сучасної, публіцистичної, науково-популярної літератури. Тематика текстів має стосуватися питань природи рідного краю, висвітлення питань культури спілкування, краси рідного слова; історії, звичаїв і традицій, духовної культури й мистецтва народів, які мешкають на теренах України та світу; сенсу людського життя, проблем науки тощо.

Одним із основних критеріїв добору текстів має бути наявність стильової єдності, типологічної структури, що становить взаємодію різних функціонально-смислових типів мовлення.

Диктант - одна з основних форм перевірки орфографічної та пунктуаційної грамотності. Обсяг його має складати 120-130 слів, але він може бути збільшений до 160-200 слів в залежності від рівня підготовки здобувачів базової повної освіти. Це стосується, в - першу чергу, тих, хто навчається в гімназіях, ліцеях або класах з поглибленим вивченням мов.

Час написання диктанту складає 1 астрономічну годину.

Диктант оцінюється однією оцінкою за параметрами, вказаними у Методичних рекомендаціях щодо оцінювання результатів навчання російської мови та інших мов національних меншин (лист Міністерства освіти і науки України від 30.08.2013 № 1/9-592).

При оцінювання необхідно враховувати, що в окремих текстах можлива варіативність пунктуаційних знаків, що допускається правилами пунктуації, у зв'язку зі збереженням авторської пунктуації.

За допомогою переказу (докладного або стислого) перевіряються: рівень комунікативної компетенції, орфографічна та пунктуаційна грамотність здобувачів базової повної освіти, їх уміння працювати з текстом, зв'язно та логічно викладати його зміст за допомогою відбору відповідних мовних засобів, аргументовано доводити свої погляди.

Обсяг текстів для переказу залежить від його виду (докладний або стислий) та відповідно складає від 200 до 450 слів.

Завданням докладного переказу є повне відтворення змісту тексту, при якому зберігається його послідовність, логіка розвитку дій, тип и стиль мовлення, композиційні і мовні особливості у тексті.

При написанні стислого переказу коротко переказується зміст тексту та акцентується увага на саме головне.

На проведення переказу відводиться 90 хвилин.

Переказ оцінюється однією оцінкою, яка є середнім показником набраних балів за зміст та мовне оформлення/грамотність роботи (див. Методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання російської мови та інших мов національних меншин, затверджених листом Міністерства освіти і науки України від 30.08.2013 № 1/9-592).

Державна підсумкова атестація з мови може відбуватися у тестовій формі.

Вчитель має розробити не менше 10 варіантів тестових завдань, які передбачають перевірку знання та вміння здобувачів базової повної освіти розпізнавати вивчені мовні явища, групувати та класифікувати їх, виявляти розуміння значення мовних одиниць та особливостей їх використання в мовленні, сполучати слова, доповнювати, трансформувати речення, добираючи при цьому належну форму слова, потрібну лексему, відповідні засоби зв'язку між частинами речення, між реченнями у групі пов'язаних між собою тощо.

Кожний варіант має складатися з шести завдань двох форм закритого типу та однієї форми відкритого типу, зокрема:

4 завдання з вибором однієї правильної відповіді (закрита форма). До кожного завдання добирається 4-5 варіантів відповідей, з яких правильним може бути одна;

2 завдання на встановлення відповідності (закрита форма). Необхідно встановити відповідність між інформацією, яку позначено цифрами, та поняттями або прикладами, що позначено буквами, утворивши між ними логічні пари;

завдання відкритого типу - це читання та розуміння тексту (до тексту додаються групи завдань, які потребують вибір однієї правильної відповіді та яким перевіряється розуміння тексту, його змісту, побудови, композиції) або завдання, яке передбачає написання власного висловлення.

Варіанти завдань закритого типу розраховані на перевірку рівня сформованості мовних знань за такими розділами граматики: "Фонетика, орфоепія", "Лексикологія та фразеологія", "Склад слова та словотвір", "Орфографія", "Морфологія", "Синтаксис".

Завдання відкритого типу (читання/розуміння тексту або написання висловлення) перевіряє рівень мовленнєвих умінь та навичок учня.

На проведення державної підсумкової атестації у формі тестових завдань відводиться 90 хвилин.

Оцінювання здійснюється за 12-бальною системою.

Державна підсумкова атестація з інтегрованого курсу "Література" (національної меншини та зарубіжної) у 9 класі може проводитися у формі твору або виконання тестових завдань.

Пропонуємо виконувати твір у традиційному жанрі літературно-критичної статті, а також у жанрі рецензії.

Тестові завдання мають відповідати вимогам діючих навчальних програм.

Рекомендуємо скласти до 10 варіантів тестових завдань наступних форм: завдання з вибором однієї правильної відповіді з чотирьох або двох правильних відповідей із 5 (6) запропонованих тощо; завдання на встановлення правильної послідовності викладення подій у художньому творі, розташування частин (глав) літературного твору, створення твору, життя письменників, існування літературних та культурних епох, стилів, напрямів; завдання на встановлення відповідності (пропонується встановити відповідність між певними літературними фактами, розміщеними у двох колонках); завдання з розгорнутою відповіддю тощо.

Завдання мають бути побудовані таким чином, щоб учні змогли продемонструвати вміння розуміти та інтерпретувати художній текст, визначати родову й жанрову специфіку та стильову своєрідність художнього твору, багатство його ідейно-художнього змісту та особливості поетики, сприйняття конкретного твору в літературно-мистецькому контексті епохи, у зв'язках із літературною традицією України і світу.

Максимальна кількість завдань в одному варіанті не повинна перевищувати 24.

Робота над тестовими завданнями проводиться протягом 90 хвилин. Відлік часу розпочинається з моменту початку роботи учнів над завданнями.

Звертаємо увагу на те, що учителі, які розроблятимуть завдання для державної підсумкової атестації у тестовій формі, обов'язково мають сформулювати критерії оцінювання, чітко зазначивши кількість балів для кожного із запропонованих завдань з урахуванням загальних критеріїв оцінювання навчальних досягнень учнів з мови та літератури.

У закладах загальної середньої освіти, де функціонують класи з навчанням чи вивченням мов корінних народів або мов національних меншин державна підсумкова атестація з мови у 11 класі може проводитися у формі переказу з творчим завданням або виконання тестових завдань.

Рекомендуємо використовувати для переказу тексти різних стилів за різними типами мовлення (розповідь, опис, роздум).

Оскільки основне завдання переказу - передати текст послідовно та правильно, як певну смислову й структурну цілісність, то творчі завдання мають максимально наблизити учнів до створення додаткового тексту, пов'язаного з основним.

До таких завдань можна віднести: оцінювання подій, про які розповідається в основному тексті; висловлення свого ставлення до осіб, подій, явищ в основному тексті; розповідь про те, що найбільше сподобалося в основному тексті й чому та інше.

Обсяг тексту для переказу залежить від його виду та типів завдань та складає від 200 до 450 слів.

Державна підсумкова атестація з мов національних меншин може проводитися і у тестовій формі. Завдання мають бути укладені відповідно до чинних навчальних програм і надавати вчителю можливість перевірити та оцінити рівень сформованості мовної та мовленнєвої компетенцій учнів, їх уміння реалізовувати свої знання в практичній діяльності.

Рекомендуємо розробити не менше 10 варіантів тестових завдань різних ступенів складності.
Історія України. Всесвітня історія
Завдання мають більш наближатися до форм і структури, рекомендованими при складанні зовнішнього незалежного оцінювання. Завдання відкритого типу не включають у себе готові варіанти відповідей та мають дати можливість учневі виявити вміння на практиці застосовувати отриманні знання, самостійно створивши власне висловлювання на дискусійну тему, в якому аргументовано підтримати або спростувати, подану в завданні думку.

Тривалість виконання тестових завдань - 90 хвилин (час на вступну бесіду та інструктаж не враховується).

Завдання для ДПА мають бути зорієнтовані на визначення рівня навчальних досягнень учнів, які включають основні питання програми.

Учитель готує кілька варіантів атестаційних робіт (наприклад, 10). Кожен з таких варіантів може містити по 22 тестових завдання з історії таких форм:

завдання 1-16 мають чотири варіанти відповідей, серед яких треба вибрати одну правильну;

у завданнях 17, 18 до кожної інформації, позначеної буквами, потрібно добрати одну правильну відповідь з варіантів, позначених цифрою;

у завданнях 19, 20 потрібно розташовувати історичні події у хронологічній послідовності;

завданнях 21, 22 мають сім варіантів відповідей, серед яких треба вибрати три правильні.

Зміст тестових завдань повинен відповідати навчальним програмам для загальноосвітніх навчальних закладів та змісту підручників з історії, рекомендованих Міністерством освіти і науки України.
Правознавство
Під час виконання завдань учні мають виявити:

знання історичних фактів, подій, явищ, процесів, понять, термінів, хронології, картографії, історичних особистостей, культурно-історичних пам'яток;

уміння аналізувати, узагальнювати, визначати причини й наслідки історичних подій та явищ, оцінювати їхнє значення;

уміння встановлювати відповідність і послідовність між подіями, явищами, процесами та періодами;

уміння працювати з історичними джерелами: історичними документами, картами, схемами, фотоматеріалами тощо.

Державна підсумкова атестація з предмета "Правознавство" учнів 9-х класів проводиться в письмовій формі.

Перевірка результатів навчання учнів основ правознавства передбачає оцінювання засвоєних ними знань і сформованих умінь та навичок.

При складанні завдань для ДПА вчителеві слід взяти до уваги наступне:

Для проведення ДПА вчителеві слід підготувати не менше двох варіантів комплексних завдань. При цьому всі варіанти мають бути уніфікованими за формою й типами завдань. Кількість завдань у кожному варіанті від 4 до 6. Рекомендуємо у ДПА з курсу правознавства використовувати такі типи завдань:

1. Тестові завдання на вибір однієї або кількох (варіант зі сполученням цифр) правильних відповідей. Виконання таких завдань зводиться до репродуктивного відтворення учнями наявних в них правових знань. Тестові завдання на пошук відповіді зі сполученням цифр передбачають обрання учнями варіанту, в якому значаться цифри, під якими містяться відповідні ознаки. Виконання такого типу завдання передбачає визначення ознак понять, складників явищ, етапів процесів у їх сукупності й виявляють уміння учнів співставляти та аналізувати правову інформацію, визначити, що відноситься до того чи іншого поняття (явища, процесу).

2. Завдання зі встановлення відповідності. Такі завдання, як і попередні типи завдань, - це відтворення учнями на репродуктивному рівні набутих знань з правознавства. Алгоритм виконання учнями такого типу завдання зводиться до підшукування відповідностей (пар) між поняттями й визначеннями, назвами й описом тощо.

3. Завдання з визначення поняття та ілюстрації його прикладом. Виконуючи такі завдання, учням слід відтворити поняття якомога точніше до дефініцій, поданих у нормативно-правових актах, або ж подати визначення поняття у сукупності його суттєвих ознак. Важливо, щоб учні продемонстрували вміння ілюструвати теоретичне положення конкретним прикладом, що й слугуватиме індикатором їхнього розуміння основних теоретичних положень правознавства.

4. Завдання на виявлення трьох відмінностей між правовими поняттями. Такі завдання перевіряють вміння учнів розрізняти й порівнювати правові поняття, явища, процеси тощо. Для з'ясування відмінностей учневі слід спочатку визначити, до якого роду належать зазначені види понять, а потім знайти відмінне в них за визначеними лініями (показниками, критеріями) порівняння.

5. Завдання з побудови логічного ланцюжка. Виконуючи завдання такого типу, учень має віднайти зайве поняття й пропущене в запропонованому ланцюжку поняття, узагальнити й указати, якому правовому явищу чи процесу ці поняття відповідають.

6. Завдання з виявлення помилок та/або недоречностей у запропонованих текстах. Такі завдання вимагають від учнів демонстрації засвоєних правових знань.

7. Завдання з аналізу фрагмента юридичного документа (положення нормативно-правового акта). Такий аналіз здійснюється учнями за поданими до фрагмента запитаннями на кшталт: про яке поняття йдеться у фрагменті НПА; що означає це поняття; які правовідносини врегульовуються зазначеним положенням тощо. Відповідаючи на запитання до фрагменту НПА, учні мають віднайти і виписати основне поняття, згадуване у фрагменті, дати його визначення, продемонструвати свої знання пов'язаних з чільним поняттям питань/проблем тощо.

8. Аналіз (розв'язання) правової ситуації за запитаннями до неї. Виконання такого завдання передбачає застосування учнями комплексу предметних знань (в тому числі й положень законодавства) й спрямоване на виявлення навичок учнів застосовувати набуті правові знання й предметні вміння, а також представляти оцінні судження щодо правових подій, явищ і процесів.

Окремі завдання атестаційної роботи мають носити творчий характер і уможливлювати демонстрацію учнями вміння висловлювати власні емоційно-оцінні судження щодо юридичних подій, явищ і процесів.
Математика
При оцінюванні комплексних завдань для ДПА з правознавства рекомендується застосовувати загальноприйняту 12-ти бальну систему оцінювання.

Оцінювання може бути, наприклад, таким: тестові завдання на вибір однієї правильної відповіді з чотирьох або тестові завдання на вибір кількох правильних відповідей (варіант відповіді зі сполученням цифр) оцінюються по 0,5 бала за кожну правильну відповідь чи комбінацію цифр; завдання на встановлення відповідності оцінюється в 1 бал, який виставляється при правильному знаходженні учнем усіх відповідностей (пар) у завданні; завдання з визначення поняття й наведення прикладу оцінюється в 2 бали, де виконання першої частини завдання - це 1,5 бали, а приклад - 0,5 бали; завдання з пошуку трьох відмінностей між правовими поняттями/явищами оцінюється в 0,5 бала за кожні правильні пари відмінностей однієї лінії порівняння; аналіз фрагмента юридичного документа оцінюється у 2 бали; 3-ма балами оцінюється завдання з аналізу правової ситуації тощо. Утім, учитель може на власний розсуд застосовувати будь-яку систему оцінювання завдань з подальшим її "переведенням" у 12-ти бальну шкалу.

Державна підсумкова атестація з математики проводиться за програмами, затвердженими Міністерством освіти і науки України, а саме: "Математика. 5- 9 класи" та "Навчальна програма для поглибленого вивчення математики в 8-9 класах загальноосвітніх навчальних закладів", розміщені на сайті МОН.

Для проведення державної підсумкової атестації готують не менше 10 варіантів контрольних робіт (якщо кількість учнів в класі менша 10, то по одному варіанту на кожного учня). Для учнів загальноосвітніх класів пропонується поділити роботу на 3 частини. Перша частина - 10-12 завдань у тестовій формі з однією правильною відповіддю на кожне завдання.

Для кожного тестового завдання рекомендується подати 4-5 варіантів відповіді. Завдання з вибором відповіді вважається виконаним правильно, якщо в роботі указана тільки одна літера, якою позначена правильна відповідь. При цьому учень не повинен наводити будь-які міркування, що пояснюють його вибір.

Друга частина атестаційної роботи може складатися із 4-6 завдань відкритої форми з короткою відповіддю. Такі завдання вважаються виконаними правильно, якщо записана правильна відповідь (наприклад: число, вираз, корені рівняння тощо). Усі необхідні обчислення, перетворення тощо учні виконують на чернетках.

Третя частина атестаційної роботи може складатися з 3-4 завдань відкритої форми з розгорнутою відповіддю. Завдання третьої частини вважаються виконаними правильно, якщо учень навів розгорнутий запис розв'язування завдання з обґрунтуванням кожного етапу розв'язку та надав правильну відповідь. Правильність виконання завдань третьої частини оцінює вчитель відповідно до критеріїв і схеми оцінювання завдань з якими учні завчасно ознайомлені.

Для класів з поглибленим вивченням математики пропонується додати четверту частину роботи. Її рекомендується скласти із 3 завдань, що відповідають програмі поглибленого вивчення математики. У кожній із частин атестаційної роботи рекомендується поєднати завдання з алгебри і геометрії у орієнтовному відношенні 2 до 1. Також завдання мають охоплювати весь курс математики 5-9 класу. Завдання третьої та четвертої частин атестаційної роботи учні виконують на аркушах зі штампом відповідного загальноосвітнього навчального закладу.

Державна підсумкова атестація з математики проводиться протягом 135 хв. для учнів загальноосвітніх класів.
Інформатика
Учні класів з поглибленим вивченням математики виконують атестаційну роботу протягом 180 хвилин.

При оцінюванні письмової роботи необхідно користуватися критеріями оцінювання затвердженими наказом МОН від 21.08.2013 № 1222 "Про затвердження орієнтовних вимог оцінювання навчальних досягнень учнів із базових дисциплін у системі загальної середньої освіти". Систему переведення балів у оцінку обґрунтовують і оприлюднюють.

Державна підсумкова атестація з інформатики проводиться за навчальною програма для загальноосвітніх навчальних закладів "Інформатика. 5-9 класи", затвердженою наказом МОН від 29.05.2015 № 585 та "Навчальною програмою поглибленого вивчення інформатики для учнів 8-9 класів загальноосвітніх навчальних закладів".

Для проведення державної підсумкової атестації готують не менше 10 варіантів контрольних робіт (якщо кількість учнів в класі менша 10, то по одному варіанту на кожного учня). Пропонується атестаційну роботу поділити на 3 частини. Перша частина - рекомендується подати 12-14 завдань у тестовій формі з однією правильною відповіддю на кожне завдання, завдання з вибором кількох правильних відповідей, завдання на встановлення відповідності.

Друга частина атестаційної роботи може містити одне завдання відкритої форми з розгорнутою відповіддю на складання блок-схеми алгоритму. Третя частина атестаційної роботи виконується на комп'ютері й може містити 2 практичних завдання, одне з яких повинно передбачати написання програми.
Географія
Завдання атестаційної роботи учні виконують на аркушах зі штампом відповідного загальноосвітнього навчального закладу. Вихідні файли розв'язків завдань на комп'ютері роздрукувати на аркушах формату А4 або іншого доступного формату із заздалегідь поставленим штампом відповідного загальноосвітнього навчального закладу.

Державна підсумкова атестація з інформатики проводиться протягом 120 хв. При оцінюванні письмової роботи необхідно користуватися критеріями оцінювання затвердженими наказом МОН від 21.08.2013 № 1222 "Про затвердження орієнтовних вимог оцінювання навчальних досягнень учнів із базових дисциплін у системі загальної середньої освіти". Систему переведення балів у оцінку обґрунтовують і оприлюднюють.

У ході підготовки завдань для проведення державної підсумкової атестації з географії вчитель має забезпечити перевірку закладених у оновлених навчальних програмах очікуваних результатів навчально-пізнавальної діяльності учнів, які включають змістовий, діяльнісний, ціннісний та світоглядний компоненти.

Реалізація компетентнісного підходу до освітньої діяльності учнів забезпечується системою перевірки й оцінювання навчальних результатів, яку вчитель формує опираючись на можливості та інтелектуальний потенціал учнів, використовуючи місцевий, в тому числі, краєзнавчий матеріал.

Одним із засобів формування, перевірки та оцінювання рівня сформованості предметних географічних компетентностей є застосування компетентнісно-орієнтованих завдань, які дозволять визначити здатність учнів використовувати природничо-наукові знання у ситуаціях, що близькі до реальних та пов'язані з різноманітними аспектами навколишньої дійсності: життя школи, суспільства, особистого життя учнів тощо.

Використовуючи сучасні методи, види, способи і прийоми контролю навчальних досягнень учнів з географії, вчитель розробляє алгоритми проектування і застосування компетентнісно-орієнтованих завдань з географії, які компонуються у дидактичні тести, і є системою запитань та поступово ускладнених завдань специфічної форми, що забезпечує якісну, ефективну та об'єктивну оцінку структури й вимірювання рівня сформованості предметно-географічних компетентностей учнів.

Змістове наповнення завдань передбачає формування не лише знань, а й способів діяльності, здатності застосовувати вивчене у різноманітних навчальних і життєвих ситуаціях, висловлювати власні судження, обґрунтовуючи їх, здійснювати логічні міркування, оцінювальні дії, формулювати висновки тощо.

Зміст завдань має сприяти формуванню в учнів, крім предметної, також ключових компетентностей: уміння вчитися, спілкуватися державною, рідною та іноземними мовами, математичної, соціальної, гендерної, громадянської, загальнокультурної, підприємницької, здоров'язбережувальної компетенції.

За таких умов вимірюється не рівень опанування конкретним географічним змістом, а здатність і готовність застосування загально-навчальних і предметних знань та умінь. Такими завданнями передбачено використання наукових методів дослідження або обґрунтування певних положень на основі як освоєних знань і умінь, так і спостережень та досліджень. Реальні задачні ситуації мають бути пов'язані з актуальними проблемами, які виникають у житті кожної людини (розрахунки, роботи з картами, усвідомлення наслідків глобального потепління, вирубки лісів тощо).

Важливу роль у реалізації компетентнісного підходу мають відіграти навчальні завдання, що спрямовуються на пояснення фактів, процесів, явищ, встановлення причинно-наслідкових зв'язків, відкриття нових знань або способів дій, розв'язання проблем практичного характеру, робота з контурними картами тощо для забезпечення у процесі перевірки практичного значення вивченого, застосування набутих знань та вмінь у нестандартних, змінених умовах.

Через компетентнісно-орієнтовані завдання, можлива також реалізація наскрізних змістових ліній: "Екологічна безпека та сталий розвиток", "Громадянська відповідальність", "Здоров'я і безпека", "Підприємливість та фінансова грамотність", які є засобом інтеграції ключових та загально-предметних компетентностей, навчальних предметів та предметних циклів.

Зміст окремих завдань варто спрямувати на формування (ціннісний компонент) мотиваційної сфери (визначення потреб, мотивів, намірів, цілей, прагнень); соціальних цінностей (почуття патріотизму, національної самосвідомості); особистісних цінностей (гуманність, працелюбність, чесність, правдивість тощо); соціальної поведінки; громадянської позиції, інших моральних якостей особистості, її поглядів, переконань, життєвих пріоритетів.

Тематичне наповнення завдань вчитель готує за навчальною програмою за курси з 6-го по 9-й клас, при цьому важливо узгодити тестові завдання за темами та врівноважити за ступенем складності. Для проведення атестації вчитель на свій розсуд готує декілька варіантів завдань за відповідною формою. Кожен варіант має тестові завдання різних типів і рівнів складності, зокрема:

1) завдання з вибором однієї правильної відповіді з чотирьох запропонованих використовують для оцінювання знань географічних понять, термінів, умінь працювати із джерелами інформації (всього 8 завдань, з них кожні 2 завдання формуються за темами від 6 по 9 клас);

2) завдання на визначення відповідності передбачають вибір взаємопов'язаних понять, явищ, процесів і встановлення між ними логічних зв'язків (4 завдання, кожне завдання формується за темами від 6 по 9 клас);

3) завдання, що містять сім варіантів відповідей, три з яких є правильними, використовують для перевірки здатності виявляти характерні ознаки окремих об'єктів і явищ, перелік окремих об'єктів, процесів, явищ тощо (4 завдання, кожне завдання формується за темами від 6 по 9 клас);

4) два завдання (одне з яких стосуватиметься курсу "Україна у світі: природа населення", а інше - "Україна і світове господарство"), що передбачають розгорнуту відповідь на поставлені запитання і забезпечать можливість перевірки вміння учнів висловлювати власні думки, наводити аргументи, складати географічні характеристики, описувати географічні процеси і явища, робити висновки, застосовувати знання і вміння у новій ситуації, порівнювати географічні об'єкти і явища, пояснювати розвиток і просторове поширення географічних процесів і явищ на основі виділення їх істотних ознак, встановлювати риси подібності та відмінності, переваг та недоліків природних та економічних умов, уміння застосовувати наявні знання і компетенції для вирішення запропонованого завдання;

5) два завдання, що передбачають для отримання правильної відповіді виконання певних математичних розрахунків з відповідним записом у бланку відповідей; (завдання формуються за темами від 6 по 9 клас);

6) також необхідно розробити одне завдання на контурній карті, що передбачає нанесення на карту інформації відповідно завдання та розробку легенди карти. Це завдання даватиме змогу визначити картографічну грамотність та знання особливостей просторового розміщення об'єктів і явищ. Під час виконання завдання учням потрібно розробити легенду карти за всіма правилами і картографічними вимогами, а потім виконати завдання на контурній карті. Виконуючи завдання на контурній карті, всі позначення і записи здійснюються тією ж ручкою, що й інші завдання. (завдання формуються за темами від 6 по 9 клас). Для підготовки завдання пропонуємо підготувати контурні карти світу та України, а завдання формувати з врахуванням формату карти.

Отже, кожен варіант такої атестаційної роботи налічуватиме: 16 тестових завдань різного типу і рівня складності; два завдання, що передбачають розгорнуту відповідь на поставлені запитання; дві географічні задачі; 1 завдання на контурній карті.

Для класів з поглибленим вивченням географії пропонується додати до атестаційної роботи ще два завдання: одне - практичного спрямування, а друге - теоретичного, творчого характеру.
Біологія
На виконання атестаційної роботи відводиться 90 хвилин. Для класів з поглибленим вивченням географії - 120 хвилин.

Виконання атестаційної роботи не передбачає використання атласів та інших джерел картографічної та візуальної інформації.

Атестаційна робота з біології укладається вчителем із завдань, що відповідають змісту і очікуваним результатам навчально-пізнавальної діяльності учнів, визначеним навчальною програмою з біології для 6-9 класів загальноосвітніх навчальних закладів, затвердженою наказом Міністерства освіти і науки України від 07.06.2017 р. № 804.

Атестаційна робота складається із завдань різних рівнів складності:

завдання на відтворення знань, які передбачають уміння розпізнавати типові біологічні об'єкти, процеси, явища; давати визначення основних біологічних понять; користуватися біологічними термінами і поняттями тощо;

завдання на застосування знань, які передбачають використання уміння описувати, характеризувати, порівнювати біологічні об'єкти, явища, процеси, закономірності; складати схеми схрещування, ланцюги (мережі) живлення в екосистемах; розв'язувати елементарні вправи з реплікації, транскрипції, трансляції; описувати і пояснювати результати експерименту, дані таблиць, графіків; встановлювати причинно-наслідкові зв'язки, узагальнювати, робити висновки; використовувати знання у практичній діяльності.

Атестаційна робота має включати 50 % завдань на відтворення і 50 % завдань на застосування знань і охоплювати різні теми курсу біології основної школи.

Елементи змісту атестаційної роботи:

До атестаційної роботи включаються:
Хімія

тестові завдання закритої форми (з однією правильною відповіддю, з кількома правильними відповідями, на встановлення відповідності);

завдання відкритої форми (з короткою та розгорнутою відповіддю);

завдання, які передбачають здійснення аналізу діаграм, графіків, таблиць, текстів.

Час, який відводиться на виконання атестаційної роботи, типи завдань та їх кількість в атестаційній роботі, кількість варіантів атестаційних робіт визначає вчитель. Для укладання атестаційних робіт учитель може використовувати збірники завдань для проведення державної підсумкової атестації з біології, або інші збірники завдань з біології, що мають відповідний гриф, з урахуванням вимог, що зазначені вище.

Атестаційна робота з хімії укладається вчителем із завдань, що охоплюють різні теми курсу хімії основної школи у такому співвідношенні:

15% - 7 клас - початкові хімічні поняття; прості речовини метали і неметали;

45% - 8 клас - кількість речовини, розрахунки за хімічними формулами; основні класи неорганічних сполук; періодичний закон і періодична система хімічних елементів Менделєєва; будова атома хімічний зв'язок і будова речовини;

40% - 9 клас - розчини; хімічні реакції; найважливіші органічні сполуки.

Атестаційна робота складається із завдань різних типів і рівнів складності, зокрема: завдання з вибором однієї правильної відповіді; завдання на встановлення відповідності; завдання на встановлення правильної послідовності; завдання з короткою відповіддю, серед яких завдання на відтворення генетичного зв'язку між класами неорганічних сполук, завдання на складання рівнянь окисно-відновних реакцій та електронних балансів до них, реакцій йонного обміну в молекулярній та йонній формах; завдання з розгорнутою відповіддю, серед яких задачі різних типів, які передбачають розгорнутий запис розв'язування задачі з обґрунтуванням кожного етапу.

До атестаційної роботи включаються завдання на визначення рівня сформованості основних умінь та способів дій, які можна пропонувати як в тестовій формі, так і у вигляді завдань з короткою або розгорнутою відповіддю, а саме:

називати речовини за їх формулами, типи хімічних реакцій;

складати формули найважливіших неорганічних та органічних сполук вивчених класів, схеми будови атомів перших 20 елементів періодичної системи, рівняння хімічних реакцій;

характеризувати елементи (від Гідрогену до Кальцію) за їх положенням у періодичній системі та особливості будови їх атомів, хімічні властивості речовин - представників різних класів неорганічних сполук, процеси окиснення і відновлення;

визначати належність речовин до певного класу, тип хімічної реакції, вид хімічного зв'язку у типових прикладах, ступінь окиснення елементів, можливість перебігу реакцій йонного обміну;

обчислювати об'єм газу за нормальних умов, відносну густину газів, масу, об'єм, кількість речовини реагентів та продуктів реакції, об'ємні відношення газів за хімічними рівняннями.

Фізика
Час, який відводиться на виконання атестаційної роботи, типи завдань та їх кількість в атестаційній роботі, кількість варіантів атестаційних робіт визначає вчитель. Для укладання атестаційних робіт можна використовувати збірники завдань для проведення державної підсумкової атестації з хімії, або інші збірники завдань з хімії, що мають відповідний гриф.

Під час проведення державної підсумкової атестації з хімії учням дозволяється користуватися калькуляторами і таблицями: "Періодична система хімічних елементів Д.І. Менделєєва", "Розчинність кислот, солей, основ та амфотерних гідроксидів у воді", "Ряд активності металів".

Атестаційна робота укладається вчителем із завдань різних типів і рівнів складності з усіх розділів базового курсу фізики співвідносно навчальному часу, передбаченому на вивчення певної теми. Завдання добираються вчителем так, щоб вони надали можливість визначити розуміння учнями основних фізичних понять і законів, уміння аналізувати фізичні явища та процеси, сформованість навичок розв'язання задач.

Для укладання атестаційних робіт учитель може використовувати збірники завдань для проведення державної підсумкової атестації з фізики, або інші збірники завдань з фізики, що мають відповідний гриф. Час, який відводиться на виконання атестаційної роботи, типи завдань та їх кількість в атестаційній роботі, кількість варіантів атестаційних робіт визначає вчитель.

До складу атестаційної роботи можуть бути включені завдання у тестовій формі на встановлення однієї правильної відповіді з 4-5 запропонованих; завдання на встановлення відповідності. Ці завдання спрямовані на визначення рівня засвоєння основних понять, уміння здійснювати нескладні розрахунки тобто на репродуктивне відображення навчального матеріалу.

До атестаційної роботи обов'язково включаються завдання на застосування знань, що передбачають розгорнуту відповідь. Такі завдання потребують повної, логічної, розгорнутої відповіді з визначенням сутності запропонованих у завданні фізичних явищ, формулюванням фізичних законів, аналізом явищ і процесів, наведенням ілюстрацій у вигляді графіків, таблиць або схем та обґрунтування.

Обов'язковою складовою атестаційної роботи є завдання з використанням графіків, рисунків, а також задачі: типові та комбіновані.

Під час оцінювання виконання задач звертають увагу на такі вимоги щодо оформлення розв'язку задачі:

Для класів з поглибленим вивченням фізики пропонується включити в атестаційну роботу більше завдань високого рівня складності. Критерієм складності для завдань у тестові формі є кількість логічних кроків, які потрібно виконати для його розв'язання.

Під час проведення державної підсумкової атестації з фізики учням дозволяється користуватися калькуляторами. Оскільки під час атестації учні не можуть користуватися додатковою літературою потрібно всі дані, що необхідні для розв'язування завдання, наводити в тексті завдання.

Час, який відводиться на виконання атестаційної роботи, типи завдань та їх кількість в атестаційній роботі, кількість варіантів атестаційних робіт визначає вчитель.

Генеральний директор
директорату шкільної
та дошкільної освіти Андрій Осмоловський

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
щодо методичних рекомендацій про проведення державної підсумкової атестації у закладах загальної середньої освіти в 2018/2019 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.title
Щодо методичних рекомендацій про проведення державної підсумкової атестації у закладах загальної середньої освіти в 2018/2019 навчальному році

# data[].attributes.headline
Про затвердження Порядку проведення державної підсумкової атестації

# data[].attributes.subject
Про затвердження Порядку проведення державної підсумкової атестації

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Законодавство України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

07.12.2018 № 1369

Про затвердження Порядку проведення державної підсумкової атестації

{Із змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства освіти і науки
№ 221 від 18.02.2019}

Відповідно до абзацу третього частини восьмої статті 12 Закону України "Про освіту", Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, НАКАЗУЮ:

1. Затвердити Порядок проведення державної підсумкової атестації (далі - Порядок), що додається.

2. Директорату дошкільної та шкільної освіти (Осмоловський А.О.) забезпечити в установленому порядку подання цього наказу на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України.

3. Управлінню адміністративно-господарського та організаційного забезпечення (Єрко І.А.) зробити відмітку у справах архіву.

4. Визнати такими, що втратили чинність:

наказ Міністерства освіти і науки України від 30 грудня 2014 року № 1547 "Про затвердження Положення про державну підсумкову атестацію учнів (вихованців) у системі загальної середньої освіти", зареєстрований в Міністерстві юстиції України 14 лютого 2015 року за № 157/26602;

наказ Міністерства освіти і науки України від 22 серпня 2017 року № 1224 "Про затвердження Положення про державну підсумкову атестацію студентів, які здобувають освітньо-кваліфікаційний рівень молодшого спеціаліста з одночасним завершенням здобуття повної загальної середньої освіти", зареєстрований в Міністерстві юстиції України 15 вересня 2017 року за № 1138/31006.

5. Установити, що студенти, які здобувають освітньо-кваліфікаційний рівень молодшого спеціаліста з одночасним завершенням здобуття повної загальної середньої освіти та які отримали в 2018 або 2019 році 1-3 бали за результатами державної підсумкової атестації у формі зовнішнього незалежного оцінювання, можуть одноразово повторно пройти державну підсумкову атестацію у формі зовнішнього незалежного оцінювання наступного року.

{Пункт 5 в редакції Наказу Міністерства освіти і науки № 221 від 18.02.2019}

6. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування, крім абзацу другого пункту 2 розділу II Порядку, який набирає чинності з 01 січня 2021 року.

7. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Хобзея П.К.

ПОРЯДОК
проведення державної підсумкової атестації

I. Загальні положення

1. Цей Порядок визначає механізм і форми проведення державної підсумкової атестації осіб, які здобувають загальну середню освіту (далі - здобувачі освіти) у закладах загальної середньої освіти I-III ступенів та інших закладах освіти, що забезпечують здобуття повної загальної середньої освіти на певному рівні освіти (далі - заклади освіти) та осіб, які здобувають загальну середню освіту за сімейною (домашньою) формою.

2. У цьому Порядку термін "державна підсумкова атестація здобувачів освіти" - означає форму контролю відповідності результатів навчання здобувачів освіти вимогам державних стандартів загальної середньої освіти на відповідному рівні освіти (далі - атестація).

Інші терміни вживаються у значеннях, наведених у Законах України "Про освіту", "Про загальну середню освіту", "Про професійно-технічну освіту", "Про вищу освіту".

3. Проходження атестації є обов'язковим для здобувачів освіти, крім випадків, визначених цим Порядком.

4. Атестацію проходять особи, які завершують здобуття початкової (у 4 класі), базової середньої (у 9 класі) та повної загальної середньої освіти (в 11 (12) класі, а також здобувають професійну (професійно-технічну) освіту та освітньо-кваліфікаційний рівень молодшого спеціаліста, крім осіб, які раніше здобули повну загальну середню освіту.

5. Атестація може проводитися в закладі освіти або у формі зовнішнього незалежного оцінювання.

6. Результати атестації оцінюються відповідно до критеріїв оцінювання результатів навчання, затверджених Міністерством освіти і науки України.

Атестація осіб, які завершують здобуття початкової освіти, здійснюється лише з метою моніторингу якості освітньої діяльності закладів освіти та якості освіти.

7. Результати атестації не враховуються під час виставлення річних оцінок із навчальних предметів.

8. Якщо атестація проводиться в закладі освіти, оцінки за атестацію зазначаються у протоколі державної підсумкової атестації, що складається за формою, наведеною в додатку до цього Порядку, класному журналі та відповідних документах про освіту.

9. Документи про здобуття базової та повної загальної середньої освіти видаються за результатами атестації.

Документи про повну загальну середню освіту здобувачів освітньо-кваліфікаційного рівня молодшого спеціаліста замовляються та одержуються закладом освіти після проходження атестації і зберігаються в їхніх особових справах до завершення навчання.

II. Проведення атестації

1. Перелік навчальних предметів, з яких проводиться атестація, а також форма проведення атестації з них щороку встановлюються Міністерством освіти і науки України.

2. Атестація з української мови є обов'язковою для здобувачів всіх рівнів загальної середньої освіти. Атестація з математики є обов'язковою для здобувачів початкової та базової середньої освіти.

Атестація у формі зовнішнього незалежного оцінювання з математики є обов'язковою для здобувачів повної загальної середньої освіти.

3. Якщо особи, які завершують здобуття початкової освіти, здобувають освіту мовами національних меншин чи корінних народів та перебували за кордоном і почали вивчати українську мову в поточному навчальному році, замість атестації з української мови можуть проходити атестацію з мови навчання (за заявою одного з батьків або інших законних представників та за рішенням педагогічної ради).

{Пункт 3 розділу II із змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства освіти і науки № 221 від 18.02.2019}

4. Атестація в закладі освіти проводиться в письмовій формі. Строки атестації в закладі освіти щороку затверджує керівник закладу освіти в межах навчального року.

Завдання для проведення атестації в закладі освіти затверджує керівник закладу освіти. Завдання для атестації в закладі освіти здобувачів початкової освіти складають в закладі освіти.

5. Атестація у формі зовнішнього незалежного оцінювання здійснюється відповідно до Порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання та моніторингу якості освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року № 1095 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 08 липня 2015 року № 533).

6. Здобувачі освіти закладу загальної середньої освіти "Міжнародна українська школа" можуть пройти атестацію в закладі освіти на території країни їх проживання або перебування незалежно від визначеної форми проведення атестації.

7. Громадяни України, які завершили навчання й отримали документ про відповідний рівень загальної середньої освіти за кордоном, для отримання документа державного зразка про базову середню або повну загальну середню освіту проходять атестацію екстерном. На підставі письмового звернення до закладу загальної середньої освіти та за згодою відповідного органу управління у сфері освіти одночасно може бути проведено атестацію екстерном за курс базової середньої та повної загальної середньої освіти.

За наявності міжнародних договорів України про взаємне визнання та еквівалентність документів про освіту атестація не проводиться, крім випадку наявності особистої заяви здобувача освіти, одного з батьків або інших законних представників.

8. Здобувачі освіти, які здобувають загальну середню освіту за вечірньою та заочною формами, можуть пройти атестацію в закладі освіти (за умови, що вони не реєструвалися для участі в зовнішньому незалежному оцінюванні).

Особи, які здобувають повну загальну середню освіту за екстернатною формою, проходять атестацію в закладі освіти за відповідний рівень повної загальної середньої освіти (за умови, що вони не реєструвалися для участі в зовнішньому незалежному оцінюванні).

9. Атестація осіб, які здобувають загальну середню освіту за сімейною (домашньою) формою, здійснюється на загальних підставах і проходить у закладах освіти, на території обслуговування яких вони проживають, або в інших закладах освіти, які ведуть їх облік.

10. Здобувачі освіти, які перебувають в установах виконання покарань і слідчих ізоляторах, проходять атестацію в закладі освіти, що забезпечує здобуття загальної середньої освіти.

11. Здобувачі освіти, які проживають на тимчасово окупованій території України, на території проведення антитерористичної операції (на період її проведення), території здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях (на період здійснення зазначених заходів), території населених пунктів на лінії зіткнення і не здобувають загальну середню освіту в закладах освіти, розташованих на території, підконтрольній Україні, можуть пройти атестацію екстерном у закладах освіти, рекомендованих органами управління у сфері освіти.

12. Здобувачі освіти, які проживають на тимчасово окупованій території України, на території проведення антитерористичної операції (на період її проведення), території здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях (на період здійснення зазначених заходів), території населених пунктів на лінії зіткнення, можуть пройти атестацію відповідно до Порядку прийому для здобуття вищої та професійно-технічної освіти осіб, які проживають на тимчасово окупованій території України, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 24 травня 2016 року № 560, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 31 травня 2016 року за № 795/28925, або Порядку прийому для здобуття вищої та професійно-технічної освіти осіб, місцем проживання яких є територія проведення антитерористичної операції (на період її проведення), затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 21 червня 2016 року № 697, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 01 липня 2016 року за № 907/29037.

13. Здобувачі освіти (у разі досягнення ними повноліття) або один з їх батьків чи інших законних представників можуть письмово звернутись до керівника закладу освіти щодо проведення атестації в закладі освіти в інші строки, у тому числі достроково (за наявності відповідних документів, що підтверджують підстави перенесення строків), якщо здобувачі освіти:

хворіли під час проведення атестації;

не з'явилися для проходження атестації через поважні причини (смерть членів сім'ї чи близьких родичів, надзвичайні ситуації природного та техногенного походження, інші обставини, які об'єктивно унеможливлюють присутність здобувача освіти на атестації);

тимчасово здобували загальну середню освіту за кордоном і повернулися в Україну після проведення атестації;

були призвані (мобілізовані) на військову службу;

виїжджають на постійне місце проживання за кордон.

Строки атестації таких здобувачів у закладі освіти визначаються наказом керівника закладу освіти, що видається на підставі відповідних підтвердних документів.

14. Здобувачі освіти можуть бути звільнені від зовнішнього незалежного оцінювання та пройти атестацію в закладі освіти, якщо вони:

мають захворювання або патологічний стан, зазначений у Переліку захворювань та патологічних станів, що можуть бути перешкодою для проходження зовнішнього незалежного оцінювання, затвердженому наказом Міністерства освіти і науки України, Міністерства охорони здоров'я України від 29 серпня 2016 року № 1027/900, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2016 року за № 1707/29837 (за умови подання до закладу освіти одного з документів або копії документів, зазначених у підпункті 1 пункту 2 наказу Міністерства освіти і науки України, Міністерства охорони здоров'я України від 29 серпня 2016 року № 1027/900 "Деякі питання участі в зовнішньому незалежному оцінюванні та вступних іспитах осіб, які мають певні захворювання та/або патологічні стани, інвалідність", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2016 року за № 1707/29837), та не реєструвалися для проходження зовнішнього незалежного оцінювання з певного(их) навчального(их) предмета(ів);

за рішенням регламентної комісії при регіональному центрі оцінювання якості освіти отримали відмову в реєстрації для участі в зовнішньому незалежному оцінюванні через неможливість створення особливих (спеціальних) умов (за умови подання до закладу освіти копії медичного висновку за формою первинної облікової документації № 086-3/о "Медичний висновок про створення особливих (спеціальних) умов для проходження зовнішнього незалежного оцінювання", затвердженою наказом Міністерства освіти і науки України, Міністерства охорони здоров'я України від 29 серпня 2016 року № 1027/900, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 27 грудня 2016 року за № 1707/29837, та відповідного витягу із протоколу засідання регламентної комісії при регіональному центрі оцінювання якості освіти).

Строки атестації таких здобувачів освіти в закладі освіти визначаються наказом керівника закладу освіти.

Особам цих категорій, які здобувають освітньо-кваліфікаційний рівень молодшого спеціаліста, за їх заявою може бути одноразово перенесено атестацію на наступний рік з унесенням відповідних змін до індивідуального навчального плану.

15. Здобувачі освіти, які через поважні причини (смерть членів сім'ї чи близьких родичів, надзвичайні ситуації природного та техногенного походження, інші обставини, які об'єктивно унеможливлюють присутність здобувача освіти на атестації) не брали участі в основній сесії зовнішнього незалежного оцінювання (з усіх або окремих навчальних предметів) та були допущені до проходження додаткової сесії зовнішнього незалежного оцінювання з певного(их) навчального(их) предмета(ів), але не змогли через поважні причини взяти участь у додатковій сесії, можуть пройти атестацію в закладі освіти.

Строки атестації таких здобувачів освіти в закладі освіти визначаються наказом керівника закладу освіти, але не раніше завершення додаткової сесії зовнішнього незалежного оцінювання.

16. Здобувачі освіти, які не брали участі у зовнішньому незалежному оцінюванні (з усіх або окремих навчальних предметів), можуть пройти атестацію в закладі освіти (для осіб, які навчаються в закладах загальної середньої освіти та закладах професійної (професійно-технічної) освіти) або їм одноразово може бути перенесено атестацію на наступний рік з унесенням відповідних змін до індивідуального навчального плану (для здобувачів освітньо-кваліфікаційного рівня молодшого спеціаліста), якщо вони:

тимчасово навчалися за кордоном і повернулися в Україну після проведення атестації з певного(их) навчального(их) предмета(ів) у формі зовнішнього незалежного оцінювання;

брали участь у спортивних змаганнях, конкурсах, виставках, що мають статус міжнародних відповідно до законодавства України і відбувалися під час проведення додаткової сесії зовнішнього незалежного оцінювання з відповідного(их) навчального(их) предмета(ів) (за умови неучасті через поважні причини в основній сесії з цього (цих) навчального(их) предмета(ів));

не з'явилися для проходження зовнішнього незалежного оцінювання з відповідного(их) навчального(их) предмета(ів) під час основної та додаткової сесій через поважні причини.

Строки атестації таких здобувачів освіти в закладах загальної середньої освіти та закладах професійної (професійно-технічної) освіти визначаються наказом керівника закладу освіти, але не раніше завершення додаткової сесії зовнішнього незалежного оцінювання.

17. Здобувачі освітньо-кваліфікаційного рівня молодшого спеціаліста, які отримали 1 - 3 бали за результатами зовнішнього незалежного оцінювання хоча б з одного навчального предмета, відраховуються із закладу освіти з отриманням документа про повну загальну середню освіту та академічної довідки.

Здобувачі освітньо-кваліфікаційного рівня молодшого спеціаліста, які не з'явилися для проходження атестації в закладі освіти або у формі зовнішнього незалежного оцінювання без поважних причин, вважаються такими, що не пройшли атестацію, та відраховуються із закладів освіти з отриманням довідки (академічної довідки).

18. Здобувачі освіти, які навчаються в закладах загальної середньої та професійної (професійно-технічної) освіти і які не з'явилися для проходження атестації у формі зовнішнього незалежного оцінювання без поважних причин, можуть пройти атестацію у закладі освіти екстерном. Строки її проходження визначаються наказом керівника закладу освіти, але не раніше 01 вересня поточного року.

{Пункт 18 розділу II із змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства освіти і науки № 221 від 18.02.2019}

19. Здобувачам базової середньої освіти, які в поточному або попередньому календарному році отримали сертифікат (диплом) міжнародного мовного іспиту з іноземної мови рівня A-2 і вищого рівня (для класів, які вивчають іноземну мову за рівнем стандарт або академічним рівнем) або рівня B-1 і вищого рівня (для класів із поглибленим вивченням іноземних мов), результати цих іспитів зараховуються як атестація з іноземної мови.

Здобувачам повної загальної середньої освіти, які в поточному або попередньому календарному році отримали сертифікат (диплом) міжнародного мовного іспиту з іноземної мови рівня B-1 і вищого рівня (для класів, які вивчають іноземну мову за рівнем стандарт або академічним рівнем) або рівня B-2 (для класів із поглибленим вивченням іноземних мов) і вищого рівня, результати цих іспитів зараховуються як атестація з іноземної мови.

У відповідному документі про освіту з іноземної мови виставляється оцінка за атестацію - 12 балів.

Перелік таких міжнародних мовних іспитів щороку визначається Міністерством освіти і науки України.

20. Якщо атестація проводиться в закладі освіти, оцінки за атестацію зазначаються в протоколі державної підсумкової атестації, що складається за формою, наведеною в додатку до цього Порядку, класному журналі та у відповідних документах про освіту.

21. Контроль за проведенням атестації в закладі освіти здійснюється його засновником (уповноваженим ним органом управління у сфері освіти).

22. Під час проведення атестації в закладі освіти може бути присутній представник засновника закладу освіти або уповноваженого ним органу управління у сфері освіти.

III. Державні атестаційні комісії

1. Для проведення атестації в закладі освіти створюються державні атестаційні комісії (далі - комісії).

Комісії створюються наказом керівника закладу освіти не пізніше ніж за місяць до початку атестації із затвердженням їх персонального складу.

2. До складу комісії входять:

для атестації здобувачів початкової освіти: голова (керівник закладу освіти або його заступник) і вчитель, який викладає у відповідному класі початкової школи;

для атестації здобувачів базової середньої чи повної загальної середньої освіти: голова (керівник закладу освіти або його заступник) і члени комісії: учитель (викладач), який викладає навчальний предмет у цьому класі (групі), та вчитель (викладач) навчальних предметів відповідної освітньої галузі або предметної (циклової) комісії (у разі створення).

Головою комісії не може бути керівник закладу освіти (його заступник), який викладає в цьому класі навчальний предмет, з якого проводиться атестація.

Для атестації здобувачів освіти за сімейною (домашньою) формою може бути створена окрема комісія, до складу якої входять голова (керівник закладу освіти або його заступник) та вчитель початкових класів (якщо атестація проводиться за рівень початкової освіти) або вчитель навчальних предметів відповідної освітньої галузі (якщо атестація проводиться за рівень базової середньої або повної загальної середньої освіти).

3. Голова та члени комісії забезпечують дотримання порядку проведення атестації та об'єктивність оцінювання.

4. Розклад роботи комісії, узгоджений з головою комісії, затверджується заступником директора з навчальної роботи і оприлюднюється на інформаційному стенді закладу освіти та/або на його веб-сайті.

5. Результати атестації заносяться до протоколу, який підписують голова та члени комісії.

Протоколи засідань комісій про результати атестації та матеріали атестації зберігаються відповідно до законодавства.

6. Контроль за дотриманням вимог до організації та проведення атестації в закладі освіти покладається на керівника закладу освіти.

7. За потреби можуть бути створені декілька комісій для проведення атестації з одного навчального предмета.

8. Втручання в процес проведення атестації та визначення її результатів осіб, які не є членами комісії, не допускається.

IV. Звільнення від атестації в закладі освіти

1. Від атестації в закладі освіти можуть бути звільнені (відповідно до пунктів 2 - 8 цього розділу):

здобувачі освіти, які за станом здоров'я не можуть її складати;

особи з особливими освітніми потребами, зумовленими порушеннями розвитку;

здобувачі освіти, які перебувають у соціальних відпустках;

здобувачі освіти, які беруть участь у спортивних змаганнях, конкурсах, виставках, що мають статус міжнародних;

здобувачі освіти, які проживають у зоні стихійного лиха або іншого надзвичайного стану;

учасники тренувальних зборів із підготовки до олімпіад, турнірів, змагань, конкурсів, що мають статус міжнародних;

учасники міжнародних предметних олімпіад і фінальних етапів турнірів, конкурсів, які мають статус міжнародних відповідно до законодавства України, та переможці IV етапу Всеукраїнських учнівських олімпіад;

переможці III етапу Всеукраїнських конкурсів-захистів науково-дослідницьких робіт Малої академії наук України.

2. Особи, які за станом здоров'я не можуть проходити атестацію в закладі освіти, звільняються від неї відповідно до Інструкції про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів (вихованців) загальноосвітніх навчальних закладів за станом здоров'я, затвердженої наказом Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України, Міністерства охорони здоров'я України від 01 лютого 2013 року № 72/78, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 18 лютого 2013 року за № 288/22820.

3. Від проходження атестації за заявою батьків (одного з батьків) або інших законних представників звільняються особи з особливими освітніми потребами, зумовленими порушеннями розвитку, а саме глухі, зі зниженим слухом, сліпі, зі зниженим зором, із порушеннями опорно-рухового апарату, тяжкими порушеннями мовлення, затримкою психічного розвитку, порушеннями інтелектуального розвитку, розладами спектру аутизму.

4. Здобувачі освіти, які перебувають у соціальних відпустках відповідно до статті 17 Закону України "Про відпустки", звільняються від атестації за умови подання особистої заяви та медичного висновку, виданого закладом охорони здоров'я.

Здобувачі освіти, які перебувають у соціальних відпустках відповідно до статті 18 Закону України "Про відпустки", звільняються від атестації за умови подання особистої заяви та копії свідоцтва про народження дитини.

5. Здобувачі освіти, які беруть участь у спортивних змаганнях, конкурсах, виставках, що мають статус міжнародних відповідно до законодавства і відбуваються під час проведення атестації, звільняються від атестації (за винятком навчальних предметів, атестація з яких проводиться у формі зовнішнього незалежного оцінювання) за наявності документів, що підтверджують такі обставини.

6. Здобувачі освіти, які проживають у зоні надзвичайної ситуації природного та техногенного походження, звільняються від атестації за рішенням Міністерства освіти і науки України або місцевих органів управління освітою.

7. Учасники тренувальних зборів із підготовки до олімпіад, турнірів, змагань, конкурсів, що мають статус міжнародних відповідно до законодавства і відбуваються під час проведення атестації, звільняються від атестації (за винятком навчальних предметів, атестація з яких проводиться у формі зовнішнього незалежного оцінювання).

У відповідний документ про освіту виставляється оцінка за атестацію - 12 балів із того навчального предмета, з якого здобувачі освіти брали участь у тренувальних зборах (за винятком навчальних предметів, атестація з яких проводиться у формі зовнішнього незалежного оцінювання), з інших навчальних предметів, від атестації з яких здобувача освіти було звільнено, робиться запис "звільнений(а)".

8. Учасники міжнародних предметних олімпіад і фінальних етапів турнірів, конкурсів, які мають статус міжнародних відповідно до законодавства, та переможці IV етапу Всеукраїнських учнівських олімпіад звільняються від атестації з навчальних предметів (крім навчальних предметів, атестація з яких проводиться у формі зовнішнього незалежного оцінювання), з яких вони стали переможцями у відповідних випускних класах.

Переможці III етапу Всеукраїнських конкурсів-захистів науково-дослідницьких робіт Малої академії наук України (у відповідних випускних класах, групах) звільняються від атестації з навчальних предметів, які є базовими для оцінювання результатів навчання здобувачів освіти під час конкурсу (крім навчальних предметів, атестація з яких проводиться у формі зовнішнього незалежного оцінювання). У відповідний документ про освіту з таких навчальних предметів виставляється оцінка за атестацію - 12 балів.

9. Здобувачам освіти, звільненим від атестації відповідно до пунктів 2-6 цього розділу, у відповідному документі про освіту робиться запис "звільнений(а)".

10. Звільнення від атестації здійснюється відповідно до наказу керівника закладу освіти.

V. Подання та розгляд апеляцій, апеляційні комісії

1. Для оскарження процедури проведення та результатів атестації в закладі освіти здобувач освіти (у разі досягнення повноліття), один із батьків або інших законних представників може подати апеляційну скаргу до апеляційної комісії протягом трьох робочих днів після визначення результатів атестації в закладі освіти.

2. Апеляційні комісії для розгляду апеляційних скарг щодо атестації в закладах загальної середньої освіти з кожного навчального предмета створюються відповідними місцевими органами управління у сфері освіти.

Чисельність і склад таких апеляційних комісій затверджуються наказом керівника відповідного органу управління у сфері освіти.

3. Розгляд апеляційних заяв здійснюється апеляційними комісіями у триденний строк із дати їх надходження.

4. Апеляційна комісія за наслідками розгляду апеляційної заяви може прийняти таке рішення:

відмовити в задоволенні апеляційної заяви через недостатність підстав для зміни оцінки у зв'язку з порушенням процедури проведення атестації та оцінювання;

задовільнити апеляційну заяву.

У разі задоволення апеляційної заяви апеляційна комісія приймає рішення щодо зміни оцінки за атестацію. Повторна атестація апеляційною комісією не проводиться.

Результати розгляду апеляційної заяви оформлюються протоколом засідання апеляційної комісії, що підписується всіма членами комісії та на підставі якого видається наказ місцевого органу управління у сфері освіти.

Рішення апеляційної комісії може бути оскаржене до суду.

5. Результати атестації у формі зовнішнього незалежного оцінювання можуть бути оскаржені у спосіб, визначений Порядком проведення зовнішнього незалежного оцінювання та моніторингу якості освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року № 1095 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 08 липня 2015 року № 533).

А.О. Осмоловський

ПРОТОКОЛ
ДЕРЖАВНОЇ ПІДСУМКОВОЇ АТЕСТАЦІЇ

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Порядку проведення державної підсумкової атестації

# data[].attributes.attachment_link.description
НАКАЗ 07.12.2018 № 1369 Про затвердження Порядку проведення державної підсумкової атестації {Із змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства освіти і науки № 221 від 18.02.2019} Відповідно до абзацу третього частини восьмої статті 12 Закону України "Про освіту", Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, НАКАЗУЮ: 1.

# data[].attributes.headline
Лист МОН про проведення ДПА у 2019/2020 н.р.

# data[].attributes.subject
Лист МОН про проведення ДПА у 2019/2020 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.title
Лист МОН України - ДПА

# data[].attributes.headline
Про звільнення від ДПА в 2019/2020 н.р.

# data[].attributes.subject
Про звільнення від ДПА в 2019/2020 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 463 від 30 березня 2020 року
Про звільнення від проходження
державної підсумкової атестації учнів,
які завершують здобуття початкової та
базової загальної середньої освіти, у
2019/2020 навчальному році
Відповідно до статті 17 Закону України " Про повну загальну середню освіту", пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, пункту 1 розпорядження Кабінету Міністрів України "Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації" від 25 березня 2020 року № 338-р, пункту 3 розділу І, пункту 6 розділу IV Порядку проведення державної підсумкової атестації, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 07 грудня 2018 року № 1369, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 січня 2019 року за /№ 8/32979, та з метою організованого завершення 2019/2020 навчального року НАКАЗУЮ:

1. Звільнити у 2019/2020 навчальному році від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти.

2. Контроль за виконанням цього наказу залишаю за собою.

Т. в. о. Міністра Любомира Мандзій

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
у 2019/2020 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.title
Про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти, у 2019/2020 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ НАКАЗ № 463 від 30 березня 2020 року Про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти, у 2019/2020 навчальному році Відповідно до статті 17 Закону України " Про повну загальну середню освіту", пункту 8 Положення про