# data[].attributes.body
1. Etsi uutinen meluun (tai hiljaisuuteen) liittyen. Valitse uutinen, jota ei jo ole tähän padlettiin lisätty (ennen uutisen lisäämistä kannattaa päivittää sivu vielä kerran). Ota siitä kuvakaappaus tai kopioi linkki, jonka lisäät tähän.
Yritetään saada uutiset aikajanalla oikeaan järjestykseen (järjestystä voi muuttaa jälkikäteenkin).

2. Otsikko: Kirjoita uutisesta ylös päivämäärä ja otsikko (tai sen asia tiivistettynä).

3. Kirjoita jotain... (otsikon alle): Kerro onko uutinen terveyden kannalta hyvä vai huono uutinen ja miksi (lue siis uutinen).

4. Lue muiden postaukset läpi. Kerro oma mielipiteesi uutisesta äänestämällä:
- peukku ylös = uutinen on mielestäsi hyvä terveyden kannalta
- peukku alas = uutinen on mielestäsi huono terveyden kannalta.

Jos jää aikaa (tai on luppoaikaa), tarkkaile myös omaa lähiympäristöä ja mieti, mikä siinä on hyvää ja mikä huonoa.

# data[].attributes.headline
23.2.2016 Ääniherkän on vaikea kuvailla oloaan – kaupassa käynti vaihtui nettiostoksiin

# data[].attributes.subject
23.2.2016 Ääniherkän on vaikea kuvailla oloaan – kaupassa käynti vaihtui nettiostoksiin

# data[].attributes.body
Hyvä ja huono uutinen. Huono uutinen, koska osa ihmisistä joutuu kärsimään hyperakusiasta eli ääniherkkyydestä eikä heitä useinkaan ymmärretä. Tästä voi seurata esim. riitoja työpaikalla.

Hyvä uutinen, koska ilmiö tuodaan esille ja sen myötä on mahdollista, että ääniherkkiä pystyttäisiin paremmin huomioimaan yhteiskunnassa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mitä jos puheensorina saisi sinut ahdistumaan tai voimaan pahoin? Jos keskittymiskyky häviäisi liikenteen hälinässä? Sellaista on hyperakusiasta, eli ääniherkkyydestä kärsivän elämä.

Tästä on kyse

Hyperakusia, ääniherkkyys tuo siitä kärsivälle ihmiselle huonoa oloa, ahdistusta ja "sekoittaa pään".

Jotkut ääniherkistä löytävät apua kuulosuojaimista, mutta niitäkään ei pitäisi käyttää jatkuvasti, vaan aivojoen kuulokeskusta pitäisi siedättää.

Hyperakusiasta kärsivä nainen kertoo, etteivät kaikki oikein ymmärrä mistä on kyse.

Ääniherkälle äänet, joita muut pitävät tavallisena, voivat aiheuttaa sanoin kuvailemattoman pahan olon. Liikenteen ääni, puheensorina ja laitteiden äänet saavat keskittymiskyvyn heikkenemään ja ääniherkän mukaan "pää menee sekaisin". Helsinkiläisnainen kertoo lähteneensä jopa työpaikasta vaivan vuoksi.

- Toimistossa hurisi kaiken aikaa matala ilmanjäähdyttimen ääni. Se oli seinälle asetettu laite, joka oli jatkuvasti päällä. Ihmettelin aluksi työpaikalla aloittaessani kuinka minulla oli jatkuvasti paha olla, nainen kertoo Yle Kajaanille.

- Kun keksin miten laitteen saa pois päältä, helpotuksen tunne oli valtava. Siitä kehkeytyi suuri riidan aihe, kun muutamat halusivat sen olevan koko ajan päällä. Niinpä lähdin, nainen jatkaa.

Pahoinvointia on naisen mukaan hankala kuvailla. Hän kertoo, ettei aluksi oikein ymmärtänyt mistä huonovointisuus johtuu.

Oma 93-vuotias äitinikään ei ymmärrä tätä.
Helsinkiläisnainen

- On vaikea kuvailla sitä tunnetta, erittäin vaikea. Luulen, että ihmisen, joka ei kärsi tällaisesta on todella vaikea kuvitella sitä oloa. Ehkä hyvällä tahdolla ja empatiakyvyllä vähän, nainen kertoo.

Kuulosuojaimet voivat auttaa

Hyperakusia, eli ääniherkkyys tarkoittaa Ylen Akuutin Omalääkärin Risto Laitilan mukaan sitä, että tavalliset äänet aiheuttavat epämiellyttävän aistimuksen. Ääni voi aiheuttaa ahdistusta, hankalaa oloa, tai vaikkapa ärtyneisyyttä.

Syy on Laitilan mukaan todennäköisesti siinä, että aivot eivät osaa ikään kuin kääntää ääntä pois häiritsemästä. Omalääkäri Risto Laitilan mukaan aivojen kuulokeskusta ei pitäisi totuttaa hiljaisuuteen, vaan sitä pitäisi karaista ja antaa ääniterapiaa.

Audionomi Eira Elomaa kertoo joidenkin ääniyliherkkien kuitenkin saaneen apua kuulosuojaimista. Yksilölliset kuulosuojaimet eivät vaimenna täysin kaikkia ääniä, vaan käyttäjä kuulee puheen hyvin, samoin musiikin. Tarkoituksena on vaimentaa ainoastaan häiritsevät äänet hiljaisemmiksi, ei pois kokonaan.

- Ääniherkkyys on hyvin yksilöllistä. Voi olla, että joillakin äänen epämiellyttävyyskynnys on matala, ja hiljainenkin ääni häiritsee muita enemmän. Olemme kuitenkin kertoneet asiakkaille, ettei kuulosuojaimia ole tarkoitus käyttää koko ajan. Ainoastaan niissä tilanteissa, joihin ei muuten menisi häiritsevien äänten vuoksi.

Kaupan melua ei kuule nettiostoksilla

Helsinkiläisnainen kertoo antaneensa palautetta elokuvateatterille ja kaupoille erilaisista äänistä.

- Käsienkuivaajista tulee niin kova meteli, että siinä saa melkein sydänkohtauksen. Toisaalta olen antanut joskus kiitostakin, kun kaupassa ei soi taustamusiikkia. Olen siirtynyt nettiostoksiin juuri sen takia, että kaupoissa käyminen on raskasta. Ruokaakin olen netistä tilannut jo monet kerrat.

On vaikea kuvailla sitä tunnetta, erittäin vaikea.
Helsinkiläisnainen

Kun kova puheensorina, kohina, taustahäly ja moni muu ääni sai naisen voimaan pahoin, kääntyi hän lääkärin puoleen. Lääkäri ei naisen mukaan ymmärtänyt mistä on kyse.

- Liikenteen äänet varsinkin sateella, ja ison seurueen kanssa keskustelu - en saa selvää, enkä pysty keskustelemaan, kun monet puhuvat päällekkäin. Oma 93-vuotias äitinikään ei ymmärrä tätä, hän loukkaantuu hyvin helposti, jos pyydän hänen olemaan laskematta vettä ja puhumaan yhtä aikaa, nimettömänä pysyttelevä nainen kertoo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ääniherkän on vaikea kuvailla oloaan - kaupassa käynti vaihtui nettiostoksiin

# data[].attributes.attachment_link.description
Mitä jos puheensorina saisi sinut ahdistumaan tai voimaan pahoin? Jos keskittymiskyky häviäisi liikenteen hälinässä? Sellaista on hyperakusiasta, eli ääniherkkyydestä kärsivän elämä. Tästä on kyse Hyperakusia, ääniherkkyys tuo siitä kärsivälle ihmiselle huonoa oloa, ahdistusta ja "sekoittaa pään". Jotkut ääniherkistä löytävät apua kuulosuojaimista, mutta niitäkään ei pitäisi käyttää jatkuvasti, vaan aivojoen kuulokeskusta pitäisi siedättää.

# data[].attributes.headline
Jokapäiväinen melu saattaa lisätä sydänsairauksien riskiä

# data[].attributes.subject
Jokapäiväinen melu saattaa lisätä sydänsairauksien riskiä

# data[].attributes.body
Hyvä ja huono uutinen.

Huono uutinen, koska sitä ei välttämättä huomaa mitä haittaa melusta on. Elimistö ei totu meluun.

Hyvä uutinen, koska nyt tiedetään mitä melu tekee elimistölle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Journal of the American College of Cardiology -julkaisussa esitellyssä tutkimuksessa huomattiin, että ympäristön melu on yhteydessä riskiin sairastua kohonneeseen verenpaineeseen, sydänkohtaukseen, sydämen vajaatoimintaan sekä aivoinfarktiin.

Tutkijoiden mukaan erityisesti yöllinen altistuminen melusaasteelle nosti sairastumisriskiä.

Sydänkohtauksia, epäsäännöllistä pulssia, korkeaa verenpainetta...

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Saksalais-tanskalainen tutkimusryhmä päätyi tulokseen tarkastelemalla vuosien aikana kertynyttä tietoa sekä aikaisempia tutkimuksia melun ja sydänsairauksien yhteydestä.

Data paljasti, että säännöllisesti kovalle melulle altistuvien ihmisten ja eläinten joukossa esiintyi useammin sydänkohtauksia, epäsäännöllistä pulssia sekä korkeaa verenpainetta, korkeaa verensokeria että kohonnutta kolesterolia kuin melulta välttyneiden yksilöiden keskuudessa.

Tutkijat uskovat, että melusaaste nostaa roimasti stressihormonien tasoa, millä on vakavia vaikutuksia ihmisen elimistölle. Vaikkei tutkimus osoita suoraa yhteyttä melun ja sydänsairauksien välillä, se näyttäisi todentavan melusaasteen ja stressin linkittyvän toisiinsa.

Yli 55 desibeliä haitallista

Maailman terveysjärjestön mukaan melu muuttuu terveydelle haitalliseksi ylittäessään 55 desibeliä. Esimerkiksi työpaikalla tapahtuva keskustelu, astianpesukoneen hurina sekä ilmastointilaite tuottavat suurinpiirtein tuon verran äänenvoimakkuutta. Vertailun vuoksi: puhelimen pirinä tuottaa 80, katupora 100 ja rock-bändin keikka 110 desibeliä.

Melusaasteelta voi suojautua käyttämällä kuulosuojaimia. Erityisen tärkeää kuulon suojaaminen on, mikäli työskentelee äänekkäässä ympäristössä, asuu lentokentän, vilkkaasti liikennöidyn tien tai rakennustyömaan lähettyvillä.

- Voimme tunnustaa melun terveydelliset riskit, mutta lääkärit tai potilaat eivät voi säännellä ympäristön melutasoa. Tarvitsemme poliittisia ja juridisia päätöksiä, jotka kiinnittävät huomiota Maailman terveysjärjestön äänirajoituksiin, sanoo Thomas Münzel, yksi tutkimuksen tekijöistä.

Yöllinen melu voi aiheuttaa myös unettomuutta ja unen laadun heikkenemistä. Unitutkijan mielestä unettomuus onkin jo uusi suomalaisten kansantauti. Huomenta Suomessa vierailleet asiantuntijat kertoivat, millaisia haittavaikutuksia unettomuudella on. Katso haastattelu alla olevalta videolta.

13:00

# data[].attributes.attachment_link.title
Tutkijat huolissaan: Jokapäiväinen melu saattaa lisätä sydänsairauksien riskiä

# data[].attributes.attachment_link.description
Journal of the American College of Cardiology -julkaisussa esitellyssä tutkimuksessa huomattiin, että ympäristön melu on yhteydessä riskiin sairastua kohonneeseen verenpaineeseen, sydänkohtaukseen, sydämen vajaatoimintaan sekä aivoinfarktiin. Tutkijoiden mukaan erityisesti yöllinen altistuminen melusaasteelle nosti sairastumisriskiä. Sydänkohtauksia, epäsäännöllistä pulssia, korkeaa verenpainetta... Mainos (artikkeli jatkuu alla) Mainos (artikkeli jatkuu alla) Saksalais-tanskalainen tutkimusryhmä päätyi tulokseen tarkastelemalla vuosien aikana kertynyttä tietoa sekä aikaisempia tutkimuksia melun ja sydänsairauksien yhteydestä.

# data[].attributes.body
Tämä on selvästi huono uutinen, koska meluhaitta ei ole ikinä hyväksi. Liiallinen melu on haitaksi kuulolle ja henkiselle terveydelle.

# data[].attributes.body
Huono uutinen