# data[].attributes.body
- Buddhalaisuutta harjoitetaan ympäri maapalloa, mutta suurimmat kannattajamäärät on selvästi Aasiassa. Eniten buddhalaisia suhteutettuna väestöön koko maailmassa on Kambodzassa, Thaimaassa, Hong Kongissa ja Myanmarissa.

- Suomessa on pienikokoisia buddhalaisia yhteisöjä eritoten suuremmissa kaupungeissa. Tutustu tästä eri yhteisöjen sivustoihin:

1) Helsingin buddhalainen keskus Triratna

http://www.triratna.fi/

2) Helsinki Zen Center

http://www.zazen.fi/index.html

Katso myös Suomen buddhalaisten järjestöjen yhteistyöjärjestönä toimivan Suomen Buddhalaisen unionin sivuja:

http://www.zazen.fi/index.html

# data[].attributes.body
- Theravada-buddhalaisuuden kannattajat katsovat edustavansa alkuperäistä buddhalaista oppia. Theravadassa näkyy luostari-ihanne; sen mukaan valaistua voi vain ankarassa luostarielämässä elävä munkki.

- Mahayana-buddhalaisuuden mukaan kaikella olevaisella on mahdollisuus valaistumiseen, ja valaistuneesta voi tulla bodhisattva, joka voi opettaa muita. Mahayana edustaa ikään kuin aasialaista maallikkobuddhalaisuutta.

- Vajrayana-buddhalaisuus kehittyi mahayanan pohjalta. Se perustuu tantrateksteihin, joissa on meditaatio- ja rituaalitekniikoita.

- Lamalaisuus on buddhalaisen pohjoisen haaran ja samanismin sekamuoto, ''tiibetin buddhalaisuus''. Lamalaisten päämiehenä toimii Dalai lama.

- Zen-buddhalaisuus on mahayana-buddhalaisuuden suuntaus. Se korostaa meditaatiota, ja tärkein harjoitus on istumamietiskely. Valaistumista pidetään yhtäkkisenä tapahtumana.

# data[].attributes.body
Portti 4 ja tuntimuistiinpanot

http://fi.wikipedia.org/wiki/Buddhalaisuus
http://www.buddhalaisuus.fi/buddhalaisuuden-perusteita/
http://www.lukio.palkane.fi/raamattunet/buddhal1.html

http://www.opinto.net/web/parser.php?sec=usk&sub=maai&page=buddha-004

https://maailmanuskonnot.wikispaces.com/Buddhalaisuus

Lisäksi linkit, jotka ovat kohdassa ''Linkit tarkempaa tutustumista varten''.

Kuvat:
Seinämaalaus
http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Buddhapadipo.jpg
Buddhalaismunkit
http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Buddhist_monks_%28Laos-2009%29.jpg
Buddhalainen temppeli
http://en.wikipedia.org/wiki/Wat#/media/File:Wat_Kor_pagoda,_Battambang_%282012%29.jpg
Buddhapatsas
http://pixabay.com/p-525883/?no_redirect
Dharman pyörä
http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Konark-sun-temple-wheel.jpg

# data[].attributes.body
- Buddha: buddhalaisuuden perustaja tai muu valaistunut buddhalaisuuden harjoittaja

- buddhalainen: henkilö, joka turvautuu kolmeen jalokiveen

- nirvana: valaistuminen, tyyntyminen; buddhalaisuuden päätavoite

- samsara: elämän kiertokulku

- karma: syyn ja seurauksen opit; nykyinen olotila on suoraa seurausta menneisyydestä

- dukkha: kärsimys, epätyydyttävyys; Buddhan ensimmäisen jalon totuuden mukaan elämä on epätyydyttävää.

- dharma: buddhalaisuuden opit, jotka johtavat valaistumiseen

- taitava/taitamaton: buddhalaisuudessa ei ole oikeaa tai väärää, vaan toiminta on taitavaa tai taitamatonta

- skandha: osatekijä; kaikki kokemuksemme muodostuvat viidestä osatekijästä, jotka ovat muoto, tuntemus, tunnistaminen, mielenliikkeet ja tajunta

# data[].attributes.body
1) Neljä jaloa totuutta http://www.edu.fi/perusopetus/uskonto_ja_elamankatsomustieto/uskontonetti/uskonnot_pahkinankuoressa/buddhalaisuus/nelja_jaloa_totuutta

2) Jalo kahdeksanosainen polku http://www.lukio.palkane.fi/raamattunet/buddhal1.html

3) Buddhalaiset symbolit http://www.nic.fi/~lapin/symbolit.htm

4) Mitä on karma?

http://www.buddhalaisuus.fi/buddhalaisia-avainkasitteita/
5) Buddhalaiset luostarit
http://www.tunturisusi.com/luostarit/idanmunkit.htm

# data[].attributes.body
- Buddhalaisuus syntyi n. 500-luvulla eaa Magadhassa (nyk. Intian alueella).

- Perustaja Siddartha Gautama, josta tuli myöhemmin Buddha hänen ymmärrettyään Neljä jaloa totuutta (ks. oppi ja filosofia).

- Buddha alkoi opettaa löytöään muille, jolloin syntyi uusi maailmanuskonto.

- Buddhalaisuus alkoi hävitä Intiasta 500-luvulta lähtien mm. muslimivalloitusten takia, mutta levisi kuitenkin muualle Aasiaan.

- Buddhalaisuutta pidetään sekä uskontona että filosofiana. Buddhalaisuudesta puuttuu uskonnoille tyypillinen piirre, eli usko jumalaan.

Katso animaatiomuotoinen kertomus Siddartha Gautaman vaiheista kohti valaistumista:

# data[].attributes.body
Buddhalaisuuteen liitetään useita symboleja:

- Dharman pyörä kuvaa todellisuuden jatkuvaa muutosta. Pyörän kahdeksan puolaa kuvaavat jaloa kahdeksanosaista polkua.

- Lootuskukka kuvaa kehon, mielen ja puheen puhdistumista.

- Päättymätön solmu kuvastaa sitä, miten Buddha tietää ja tuntee kaiken. Se kuvastaa myös tyhjyyden ja suuren myötätunnon toisistaan riippuvuutta.

- Kaksi kultakalaa on onnen symboli ja vapauden vertauskuva; kun samsara on kärsimyksen meri, kultakalat osaavat uida.

(ks. lisää symboleita linkistä nro 3)

# data[].attributes.body
- Buddhalaisuudessa arvostetaan kovasti luostarilaitosta ja temppeleiden yhteiskunnallinen asema on tärkeä, sillä niissä käydään esimerkiksi uhraamassa ja mietiskelemässä.

- Buddhalaiset luostarit syntyivät jo Buddhan aikana, kun maallikkobuddhalaiset lahjoittivat puistoja munkeille, joihin nämä rakensivat asumuksia.

- Elämä luostareissa on hyvin kurinalaista. Juuri mitään ei saa omistaa, ja ruokailu on tyypillisesti vain kerran päivässä. Buddhalaisen kaanonin eli Tripitakan yksi kolmesta osasta käsittelee luostarielämän ohjeita. Joissakin luostareissa saattaa olla jopa 14 tuntia ohjattua meditaatiota päivässä.

(ks. lisää luostareista linkistä nro 5)

# data[].attributes.body
- Buddhalaisuudessa ei ole jyrkkää jaottelua oikeaan ja väärään, mutta etiikka muodostaa suuren osan jalosta kahdeksanosaisesta polusta, ja on siten tärkeässä asemassa.

- Buddhalaisen etiikan pääkohdat tiivistyvät viiteen silaan eli hyveeseen. Tulee pidättäytyä varastamisesta, valehtelusta, minkään elävän vahingoittamisesta, sukupuolisesta väärinkäytöksestä ja päihteistä. Nämä eivät kuitenkaan ole käskyjä, vaan ohjeita. Lisäksi jokainen ohje sisältää samalla vastakohtansa, eli kannustaa taitavaan käytökseen.

- Buddhalaisuudessa tärkeitä arvoja ovat rakkaus, myötätunto ja elämän kunnioittaminen. Buddha opetti keskitien merkitystä: kumpikin ääripää on pahasta, ja parasta olisi kulkea keskitietä.

- Buddhalaisuudessa itse tekoa ei punnita yhtä tarkasti kuin mielentilaa, jossa teko tehdään. Hyvä tarkoitus pyhittää seuraukset. Teot itsessään ovat neutraaleja.

# data[].attributes.body
- Neljän jaloa totuutta muodostavat buddhalaisen opetuksen ytimen. (ks. tarkemmin linkki nro 1)

- Jalo kahdeksanosainen polku on neljäs jalo totuus; se johtaa kärsimyksen loppumiseen ja koostuu viisaudesta, moraalista ja meditaatiosta/keskittymisestä, eli sisältää meditaatio- ja moraaliohjeita. (ks. linkki 2)

- Kolme olemassaolon merkkiä: Buddhan mielestä kaikkea olevaa yhdistää kolme tekijää; kaikki ilmiöt ovat pysymättömiä, epätyydyttäviä eikä millään ole pysyvää olemusta.

- Buddhalaisuuden kolme elementtiä eli Kolme jalokiveä: Buddha eli valaistunut, dharma eli buddhalaiset opetukset sekä sangha eli kanssaharjoittajat.

- Karma eli syy-seuraussuhteet: tahto teon takana määrittää täysin sen seuraamukset, eli esimerkiksi taidokas teko tuottaa hyviä seurauksia ja päinvastoin. (ks. lisää linkistä nro 4)

- Buddhalaisuudessa jälleensyntymä merkitsee uudelleensyntymää uuteen ruumiiseen, mutta toisin kuin hindulaisuudessa, sielu ei siirry uuteen olomuotoon, sillä buddhalaisuudessa ei ole olemassa sielua. Sen sijaan kuollessa skandhat hajoavat ja asettuvat jälleensyntymässä uudelleen karman mukaisesti: näin ollen karma vaikuttaa siis seuraavaan elämään.

- Nirvanaan pääseminen eli valaistuminen päästää ihmisen pois elämänkierrosta eli samsarasta ja lopettaa kaiken kärsimyksen. Tämä on buddhalaisuuden harjoittamisen tavoite. Eri buddhalaisilla suuntauksilla on eri käsityksensä siitä, miten nirvanaa tulisi tavoitella, mutta yleensä se vaatii opettajan ja meditointia.

- Tripitaka eli kolme koria on buddhalaisuuden kirjallinen kaanon. Se koostuu kolmesta osasta: Vinaya pitakasta, eli munkkien, nunnien tai sanghan eettisistä säännöistä, Sutta pitakasta, sutrista eli Buddhan tai hänen lähempien oppilaidensa opetuksista ja useita vuosisatoja myöhemmin liitetystä Abhidhamma pitakasta, joka sisältää sutrien systematisointi- ja kommentaarikirjallisuutta.

Maalaus Buddhan tehtävästä: auttaa muitakin pääsemään elämänkierron loputtomasta virrasta ja saavuttamaan valaistuminen.

# data[].attributes.body
- Tavoitelluin kokemus buddhalaisuudessa on tietenkin valaistuminen, johon meditoinnilla tähdätään. Valaistumista on kuitenkin mahdotonta kuvailla sanoin, se ylittää inhimillisen käsityskyvyn ja muuttaa kaiken. Valaistuminen on ikään kuin koko todellisuuden ja olemassaolon perimmäisen luonteen ymmärtämistä.

Katso video: buddhalaisen nunnan Ani Choying Drolman laulu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ani Choying Drolma - Great Compassion Mantra.mp4

# data[].attributes.attachment_link.description
Ani Choying Drolma (born June 4, 1971, in Kathmandu, Nepal), also known as Choying Drolma and Ani Choying (Ani, "nun", is an honorific), is a Buddhist nun and musician from the Nagi Gompa nunnery in Nepal. She is known in Nepal and throughout the world for bringing many Tibetan Buddhist chants and feast songs to mainstream audiences.

# data[].attributes.body
- Buddhalainen mietiskely ei ole rukoilua, kuten vaikkapa kristinuskossa, sillä ajatuksia ei suunnata kenellekään vaan ne ovat omia valaistumispyrkimyksiä varten. Meditointi on buddhalaisuudessa keskeistä, sillä sen avulla voi päästä nirvanaan. Se voi koostua mm. erilaisista hengitysharjoituksista.

- Temppeleissä ja luostareissa osoitetaan kunnioitusta Buddhan patsaille, vaikkakaan buddhalaisuudessa ei palvota kuvia. Usein temppeleihin lahjoitetaan esimerkiksi kukkia ja suitsukkeita, mutta on olemassa myös kadunvarsitemppeleitä, joihin voi vaikkapa työmatkallaan käydä viemässä jotakin.

- Buddhalaisista rituaaleista tärkeimpiä ovat luostariin liittyminen ja papiksi vihkiminen. Käytäntönä onkin ollut, että perheen poikalapsi lähetetään luostariin n. 13-vuotiaana, ja takaisin kotiin tullessaan hän on uskonnollisesti täysi-ikäinen. Nykyään tapa on menettänyt merkitystään, mutta esimerkiksi Thaimaassa, joka on maailman buddhalaisin maa, se on vielä melko yleistä.

- Buddhalaiset vihitään avioliittoon yleensä aikaisin aamulla alkavassa seremoniassa, jossa tulee olla paikalla kolmella jaollinen määrä munkkeja. Seremoniassa luetaan rituaalisia tekstejä ja sidotaan vihkiparin käsiin yhteenkuuluvuutta symboloivia lankoja. Buddhalaiset ovat yksiavioisia.

- Syntymää buddhalaisuudessa ei juhlita erityisesti, koska opin mukaan ihminen syntyy monia kertoja, eli syntymä ei ole kovin erityinen. Sen sijaan kuolema ja hautajaiset ovat tärkeitä, sillä kuoleva tulee lähettää huolellisesti uuteen elämään. Yleisin hautaustapa on polttohautaus, joka suoritetaan usein yleensä luostarissa. Hautajaiset kestävät yleensä hyvin pitkään, ja omaisten on pidettävä mustia vaatteita sata päivää. Onnen väreihin (oranssi, punainen, vaaleanpunainen) pukeutuminen ei ole sallittua.