# data[].attributes.headline
סועאד ניהול עסקי

# data[].attributes.subject
סועאד ניהול עסקי

# data[].attributes.body
בתחילת השיעור מציגים לתלמידים תיאור קצר של עסק המתמודד עם אתגר אמיתי למשל ירידה במכירות תלונות לקוחות או תחרות חדשה. במקום לבקש מהם להציע פתרונות מיד כל קבוצה מתבקשת לנסח שאלות שיסייעו להבין את הבעיה לעומק

# data[].attributes.body
כיתה ב', שיעור טבע- המים

אני אפתח את השיעור באמצעות פעילות חקר בשם "המים המסתוריים". מטרת הפעילות תהיה לעורר סקרנות, לעודד את התלמידים לשאול שאלות ולהוביל אותם להבנה של תכונות המים כנוזל דרך התנסות וגילוי.

אביא לכיתה מספר כלים שונים (כוס, בקבוק, קערה, משפך) ובתוכם מים, ואציג לתלמידים את השאלה: "איך יכול להיות שהמים תמיד נשארים אותם מים, אבל מקבלים צורה אחרת?". אעודד את התלמידים להתבונן, לחשוב ולשאול שאלות שיעזרו להם לחקור את התופעה.

התלמידים יוכלו לשאול שאלות כמו: "למה המים משנים צורה?", "האם אפשר להחזיק מים בידיים?", "האם מים יכולים לעמוד במקום בלי כלי?", "מה יקרה אם נעביר את המים לכלי אחר?", ו"האם כל הנוזלים מתנהגים כך?".

לאחר מכן אבצע איתם ניסוי פשוט: אעביר מים מכוס צרה לכוס רחבה, מבקבוק לקערה, ואאפשר להם לראות שהמים אינם בעלי צורה קבועה אלא מקבלים את צורת הכלי שבו הם נמצאים. דרך ההתנסות התלמידים יגלו כי מים הם חומר נוזלי שיכול לזרום ולשנות צורה, אך עדיין נשארת אותה כמות מים.

באמצעות הפעילות אעודד את התלמידים להיות חוקרים צעירים, לפתח יכולת שאילת שאלות, התבוננות והסקת מסקנות. בנוסף, אתן מקום לשיח משותף שבו כל תלמיד יוכל להביע רעיון ולהשתתף בהתאם ליכולותיו.

בכיתתי, שבה לומדים תלמידים עם צרכים מיוחדים, אתאים את הפעילות באמצעות שימוש בחומרים מוחשיים, הדגמה חזותית, התנסות אישית ותיווך מילולי, כדי לאפשר לכל תלמיד להבין את הרעיון המדעי דרך חוויה ישירה ומשמעותית.

# data[].attributes.body
כיתה א, שיעור חשבון- חיבור

אני אפתח את השיעור באמצעות פעילות "קופסת התעלומות של החיבור". מטרת הפעילות תהיה לעורר סקרנות, לעודד את התלמידים לשאול שאלות ולהוביל אותם להבנה של פעולת החיבור מתוך חקר וגילוי.

אביא לכיתה קופסה סגורה ובה חפצים שונים, ואספר לתלמידים שיש בתוכה "תעלומה מתמטית" שעליהם לגלות. אסביר להם שהם אינם מקבלים מיד את התשובה, אלא עליהם לשאול שאלות שיעזרו להם להבין מה נמצא בקופסה וכיצד ניתן לפתור את התעלומה.

אעודד את התלמידים להעלות שאלות כמו: "כמה דברים יש בקופסה?", "האם יש שתי קבוצות שונות?", "מה יקרה אם נוסיף עוד חפצים?", ו"איך אפשר לדעת כמה יש ביחד?". לאחר מכן אציג בפניהם שתי קבוצות של פריטים, לדוגמה 3 קוביות כחולות ו־2 קוביות אדומות, ואשאל אותם כיצד ניתן לגלות כמה פריטים יש בסך הכול.

דרך הפעילות אאפשר לתלמידים להגיע בעצמם לרעיון של חיבור, מתוך צורך לפתור בעיה ולא רק מתוך קבלת כלל מוכן. בנוסף, אעודד אותם להסביר את דרך החשיבה שלהם, לשתף פעולה ולפתח מיומנויות של שאילת שאלות, חקר וביטחון ביכולת המתמטית שלהם.

# data[].attributes.headline
כיוון מעניין לניהול הש

# data[].attributes.body
כיוון מעניין לניהול השיעור ממצב שאני זו ששואלת המון שאלות כדי לעורר את הסקרנות של התלמידים לתת להם לשאול את השאלות

# data[].attributes.body
כל תלמיד מקבל באופן הקראי אות וכובת שאלה הקשורה ואח"כ אוספים את השאלות וכל תלמיד מקבל שאלה מאחד החברים וצריך לנסות לענות עליה

# data[].attributes.headline
שמי: [סלמאן מולא]כ

# data[].attributes.body
שמי: [סלמאן מולא]
כיתה: [ו']
תחום דעת: חינוך גופני

רעיון לפעילות:
בתחילת השיעור מציגים לתלמידים סרטון קצר או הדגמה של תרגיל, משחק או מיומנות חדשה, ועוצרים לפני הסיום. מבקשים מהם לנסח שאלות שעולות להם, למשל: "למה הספורטאי בחר בתנועה הזו?", "איך אפשר לבצע את התרגיל בצורה טובה יותר?", או "מה יעזור לשפר שיווי משקל או דיוק?". לאחר איסוף השאלות בוחרים יחד כמה שאלות מרכזיות, ובמהלך השיעור התלמידים מתנסים, חוקרים ומגלים את התשובות באמצעות פעילות גופנית, תצפית ושיח משותף.

# data[].attributes.headline
שיעור בסקרנות

# data[].attributes.subject
שיעור בסקרנות

# data[].attributes.body
כיתה: ב'

הפרקטיקה שנבחרה: תרגיל בסקרנות

נושא השיעור: צמחים ומה הם צריכים כדי לגדול

תיאור הפעילות:
אציג לתלמידים שני עציצים מאותו סוג: אחד ירוק ובריא ואחד נבול. מבלי להסביר מה קרה לכל אחד מהם, אבקש מהתלמידים להתבונן ולשאול כמה שיותר שאלות. לדוגמה: למה אחד מהצמחים נבול? האם שניהם קיבלו מים? האם המקום שבו עמדו השפיע עליהם? מה עוד צמח צריך כדי לגדול? לאחר איסוף השאלות נמיין אותן ונבחר יחד שאלות שניתן לבדוק באמצעות ניסוי. במהלך השיעורים הבאים התלמידים יערכו ניסוי, יתעדו את התוצאות וישיבו על השאלות שעלו.

מטרת הפעילות:
לעורר סקרנות, לעודד שאילת שאלות, לפתח מיומנויות חקר והסקת מסקנות, ולהבין מהם התנאים הדרושים לצמיחת צמחים.

# data[].attributes.body
בשיעור תנ"ך כאשר למדים על לידת התאומים עשיו ויעקב, ניתן להתחיל ת השיעור בהצגת גריין- תמונה של תאומים, ובקשה מהתלמידות לכתוב 5 שאלות שהתמונה מעלה להם. פתיח מעניין לשיעור שמפתח חשיבה.

# data[].attributes.headline
אהבתי מאד את הרעיון של

# data[].attributes.body
אהבתי מאד את הרעיון של גריין

לפתוח שיעור עם שאלה מגרה

אנסה ליישם

# data[].attributes.headline
הוראה במרכזי מחוננים-ש

# data[].attributes.body
הוראה במרכזי מחוננים-שולחת ילדים צעירים לצפיה בחוץ ומבקשת שיכתבו כמה שיותר שאלות על כל מה שהם רוצים רואים שומעים. כמה שפחות הנחיה. בחזרה לכיתה מבקשת מכל אחת ואחד לבחור שאלה אחת ולהציג לכיתה. אני על הלוח מחלקת את השאלות לשלוש קטגוריות ולבסוף שואלת את הילדים מדוע כתבתי את השאלות בכל קטגוריה ומה משותף לכל קטגוריה. לבסוף מגיעים למסקנה שיש שאלות שהתשובה עליהן היא כן/ לא או שאלה עם תשובה ברורה ומוחלטת כמו מתי נולד נשיא המדינה אל מול שאלות עם תשובות שניתן לחקור ושאלות הקשורות לאמונות ודיעות. מכאן מתחלקים לעבודה בקבוצה ובחירת שאלת חקר ולאחר מכן הצגתה במליאה

# data[].attributes.headline
לימוד קינת דוד

# data[].attributes.subject
לימוד קינת דוד

# data[].attributes.body
להראות תמונה מהגלבוע ולבקש לשאול עליה שאלות

# data[].attributes.headline
שאלות לעורר סקרנות באזרחות

# data[].attributes.subject
שאלות לעורר סקרנות באזרחות

# data[].attributes.body
אביא כתבה הקשורה לזכויות ואבקש מהתלמידים לחשוב על שאלות הקשורות לנושא הזכויות.

לאחר הצגת השאלות נמיין אותן בהקשר של זכויות ונתחיל לענות על השאלות ולנתח את הכתבה בהקשר ובאמצעות השאלות של התלמידים.

# data[].attributes.body
תודה

# data[].attributes.headline
חשוב מאוד לשאול כי זה 

# data[].attributes.body
חשוב מאוד לשאול כי זה מראה מה מעניין לדוגמא ארצה לדעת מה התלמידים חושבים על סיפורים ודמויות

# data[].attributes.headline
שירה ברול כיתה ג עברית ותנך

# data[].attributes.subject
שירה ברול כיתה ג עברית ותנך

# data[].attributes.body
מאד מצא חן בעיני רעיון הגריין. בשיעור בו לימדתי על איסור ריבית הכנתי כמו קווה קווה מנייר כדי לסקרן את התלמידים. דרך הקווה קווה שנשך אותן לימדתי על איסור נשך

# data[].attributes.headline
תודה רבה היה מעולה

# data[].attributes.subject
תודה רבה היה מעולה

# data[].attributes.body
רעיון לפעילות: "מגלים את הפרשה" (פרקטיקת "תרגיל בסקרנות")

הגירוי (שלב 1):

מחר בבוקר, במקום להקריא כרגיל את הנושא של פרשת השבוע או ההלכה היומית, אני אפתח את השיעור בלי מילים ואציג על הלוח חפץ מסתורי או תמונה מפתיעה שקשורים לסיפור (למשל: כד שמן קטן, מטה עץ, תמונה של שביל באמצע הים, או חפץ שקשור להלכה של אותו יום).

התבוננות ושאלות ספונטניות (שלב 2):

אבקש מהתלמידים להסתכל על החפץ, ובמשך 3 דקות לזרוק לחלל החדר את כל השאלות שעולות להם בראש בלי מסננים ובלי לחפש תשובות (למשל: "מה זה?", "למה זה קשור?", "של מי זה היה?", "איך זה הגיע לכאן?"). אני ארשום את כל השאלות על הלוח בדיוק כפי שהם אומרים אותן.

הרחבה ומיון (שלבים 3 ו-4):

נבחר יחד 2–3 שאלות מעניינות במיוחד, נרחיב אותן בעזרת מילות שאלה עמוקות יותר ("מה היה קורה אילו?", "כיצד זה משפיע עלינו?"), ונמיין אותן לשאלות של "הבנת הסיפור" מול שאלות של "לחיים האישיים שלנו".

מענה וחקר (שלב 5):

מתוך השאלות שהילדים עצמם העלו, נצא לקרוא את הפסוקים או את ההלכה ונחפש יחד את התשובות.

למה זה עובד?

במקום שאני אביא את התוכן "מוכן מהקופסה", הסקרנות של הילדים היא זו שמניעה את הלמידה. הם הופכים לשותפים פעילים, והחיבור למקורות מגיע מתוך השאלות האותנטיות שלהם.

# data[].attributes.headline
אנגלית - התחלתי 

# data[].attributes.subject
אנגלית - התחלתי 

# data[].attributes.body
גריין - תמונה

שאילת שאלות בנוסח simon Says

בנוסף ל גאוגרפיה ורגשות

# data[].attributes.headline
אני מורה למתמטיקה

# data[].attributes.subject
אני מורה למתמטיקה

# data[].attributes.body
אני רוצה ללמד אותם לחבר ולחסר

מעלה רעינות ושאלות דרך הדגמת כספים בקנית סוכריות וממתקים

מבקשת מהם רעיונת של קניית דברים בחנות

# data[].attributes.headline
לביאה משולם, מורת שילוב כיתות ד-ו

# data[].attributes.subject
לביאה משולם, מורת שילוב כיתות ד-ו

# data[].attributes.body
שמתי לב שכאשר יש הכוונה לשאילת שאלות, אף אחד לא יודע. כאשר אני מביאה משהו חדש לכיתה, על אף שאינו קשור ללמידה, התלמידים שואלים ברצף בלי להקשיב לתשובות. נראה כי הם בתחרות מי שואל יותר.

יחידה זו נתנה לי רעיון לערוך סדר בשאלות התלמידים.

גלגל השאלות יכול לווסת את השאלות אך מצד שני עלול לגרום לחסם. לכן, אשתמש בו רק לאחר שהתלמידים ישאלו את השאלות על מנת לארגן ולהתייחס למילות השאלה.

# data[].attributes.headline
אריאלה להמן, מדעי הרוח, חטיבה

# data[].attributes.subject
אריאלה להמן, מדעי הרוח, חטיבה

# data[].attributes.body
פעילויות של שאילת שאלות וקריאה צמודה. בוחרים ציטוט אחד מהטקסט הנלמד שהוא בשרני ומנסים לשאול על כמה שיותר חלקים ומילים מתוכו כמה שיותר שאלות, וממיינים בין שאלות הבנה לשאלות פרשנות.

# data[].attributes.headline
דבר ראשון והכי פרקטי מבחינתי- להפחית בשאלות מעצמי, לעורר יותר את התלמידים לשאול ולחשוב לגבי מה הם סקרנים, מה עוד חסר להם להבנת הנושא וכו'.

# data[].attributes.subject
דבר ראשון והכי פרקטי מבחינתי- להפחית בשאלות מעצמי, לעורר יותר את התלמידים לשאול ולחשוב לגבי מה הם סקרנים, מה עוד חסר להם להבנת הנושא וכו'.

# data[].attributes.headline
שיעור לכיתת גן 

# data[].attributes.subject
שיעור לכיתת גן 

# data[].attributes.body
נושא חרקים

אני מציגה את אחד החרקים למשל דבורה כדמות במצבים שונים והילד שואל אותה שאלות ואני מתחילה בשאלות דוגמא על מקום מגורים מאכלים שהיא אוהבת.

הילדים מתחילים לשאות שאלות שונות מעניינות ועם התרגול של המיונות לפעילות אחרת הם משתפרים והשאלות שלהם נעשים מוצלחים יותר וטובות יותר.

# data[].attributes.headline
שאלות לעורר סקרנות בפסיכולוגיה

# data[].attributes.subject
שאלות לעורר סקרנות בפסיכולוגיה

# data[].attributes.body
כיתה י"ב- פסיכולוגיה

לקראת הבגרות אנו עורכות מרתון לקראת בחינת הבגרות.

אבקש מהתלמידים לחבר שאלות על החומר, על מקרים כמו בבגרות, ולאפשר להם לנסות לענות על השאלות מתוך החומר על מנת ללמוד ולתרגל.

# data[].attributes.headline
להשמיע שיר לתלמידים

# data[].attributes.subject
להשמיע שיר לתלמידים

# data[].attributes.body
ולבקש תוך כדי השיר לרשום שאלות על השיר שהם שומעים.

שלב 2:שיבחרו מילים שדברו אליהם

וירשמו עליהם שאלות לפי גלגל השאלות

או שאלות ה א ב.

# data[].attributes.body
שם:רחלי שניאורסון

כיתה: ג'

תחום דעת: כישורי חיים / חברה

תיאור הפעילות לפי פרקטיקת "תרגיל בסקרנות":

1. הצגת גירוי: אני מניחה במרכז הכיתה קופסה סגורה ומקושטת, ובתוכה חפץ שמייצג כישרון של אחד הילדים (למשל: נעל ריקוד, מכחול, או קוביה הונגרית), מבלי לגלות של מי זה או מה זה.

2. התבוננות ושאלות ספונטניות: התלמידים ניגשים להסתכל על הקופסה (מבלי לגעת) ומתבקשים לשאול שאלות שמתחילות ב"למה", "איך" ו"מה". למשל: "מה הקשר בין החפץ לבין מישהו בכיתה?" או "איך החפץ הזה יכול לעזור לנו?".

3. מיון שאלות: נמיין יחד את השאלות לשאלות שבודקות עובדות (מה יש בפנים?) לעומת שאלות שמעוררות חשיבה (איך הכישרון הזה משפיע על הילד שמחזיק בו?).

4. מענה וחקירה: נפתח את הקופסה, נגלה את הכישרון וניתן לילד להסביר עליו. השאלות ששאלו התלמידים יהיו המנוע לדיון על כך שלכל אחד מאיתנו יש "חפץ מסתורי" (כישרון) בתוכו.

# data[].attributes.headline
סרטון שמעורר שאלות 

# data[].attributes.subject
סרטון שמעורר שאלות 

# data[].attributes.body
מקרינים לכיתה קטע וידאו מסקרן (מתוך טיקטוק, חדשות או סדרה) במצב 'השתק' (Mute). הפער שנוצר בין המידע הויזואלי לחוסר המידע השמיעתי מעורר אצל התלמידים סקרנות טבעית ודחף לשאול שאלות כדי להבין את הסיטואציה ("למה הוא צועק?", "מה יש בקופסה?", "לאן הם רצים?"). שאלות אלו הופכות למנוע הלמידה של השיעור, כאשר התלמידים לומדים אוצר מילים ופעלים חדשים מתוך צורך אמיתי להבין את התשובות, רגע לפני שמפעילים את הסאונד ומגלים מי צדק.

# data[].attributes.headline
לעורר סקרנות

# data[].attributes.subject
לעורר סקרנות

# data[].attributes.body
לעורר סקרנות ללמידה בקרב הילדים זה כלי מאוד חשוב

# data[].attributes.body
כישורי חיים ואומנות

בחרתי להתחיל שיעור אומנות בגריין- יצירה אומנותית מוכרת. נתתי לתלמידים אפשרות לשאול כמה שיותר שאלות. השאלות עוררו סקרנות רבה והניעו למידה.

נהנתי לשמוע שגם אחרי השיעור הם המשיכו לדבר על היצירה

# data[].attributes.headline
הקופסה השחורה של המספרים- שאלת שאלות, סחר מורה למתמטיקה כיתות ג עד ה

# data[].attributes.subject
הקופסה השחורה של המספרים- שאלת שאלות, סחר מורה למתמטיקה כיתות ג עד ה

# data[].attributes.body
הרעיון לפעילות: "הקופסה השחורה של המספרים" תיאור הפעילות: אני מציג לתלמידים סדרת נתונים או תוצאה מספרית מפתיעה על הלוח (למשל: "איך יכול להיות ש-1+1 שווה לפעמים ל-10?" או הצגת 'פרדוקס יום ההולדת'). במקום להסביר, אני מודיע: "אני לא עונה על שום שאלה, אני רק מאשר 'כן' או 'לא'". המשימה: התלמידים חייבים "לפצח" את החוקיות המתמטית או את ההיגיון שעומד מאחורי הנתון על ידי שאילת שאלות אסטרטגיות בלבד. עליהם לעבור משאלות ניחוש לשאלות שבוחנות תכונות (זוגיות, סדר גודל, בסיסי ספירה). מטרת הפעילות: לעורר סקרנות דרך מסתורין, ולהפוך את התלמידים מצרכני נוסחאות לחוקרים ששואלים שאלות כדי לגלות ידע חדש.

# data[].attributes.body
שם הפעילות: "קיר השאלות האסורות"

הטריגר: מעלים ללוח תמונה של קובייה הונגרית מפורקת או סרטון של שיא עולם.

המשימה: התלמידים כותבים שאלה אחת על הלוח.

החוק: אסור לשאול "איך פותרים?". מותר לשאול רק שאלות של "למה", "מה היה קורה אם" או "מי".

דירוג: התלמידים עושים "לייק" לשאלות שהכי מסקרנות אותם.

התוצאה: השאלות שקיבלו הכי הרבה לייקים הופכות לתוכנית הלימודים של השיעור.

# data[].attributes.headline
מקום לשאלה- תנ"ך

# data[].attributes.subject
מקום לשאלה- תנ"ך

# data[].attributes.body
תחום דעת: תנ"ך, ירמיהו פרק כח.

כיתה: יב

אופציות לשימוש בפרקטיקות מניעות למידה:

א. תרגיל בסקרנות: המורה תכנס לכיתה עם פלקט ועליו ציור של פצצה (כמו הפלקט של ביבי בנאום שלו באו"ם עקב העשרת האורניום האיראנית).

המורה תבקש מהתלמידים לשאול שאלות שמעניינות אותם אודות המיצג.

ב. גלגל השאלות: המורה תקרין ע"ג הלוח את הגלגל הדיגיטלי ותבקש מאחד התלמידים לבנות אותו ע"פ שאלות רלוונטיות שהתלמידים מעלים, לאחר שלמדנו את יחידת הפסוקים הראשונה העוסקת במיצג שעשה ירמיהו (מוטות על צווארו), לדוג': מה מטרת המיצג? מדוע השתמש דווקא בחפץ זה?... לאחר מכן, נמשיך להעמיק ביחידת הלימוד ונחזור לגלגל השאלות. נפעיל אותו ונעצור באופן רנדומלי ונענה על השאלות.

ג. שאלות הא"ב- המורה תקרין ע"ג הלוח את התבנית/תחלק דף לכל זוג, ותבקש מהתלמידים להעלות שאלות עליהן נענה בהמשך תוך כדי העמקה בנושא הלימוד.

# data[].attributes.headline
כיתה ח' בספרות- 

# data[].attributes.body
כיתה ח' בספרות- תרגיל בסקרנות” בפתיחת לימוד שיר חדש. אציג לתלמידים שורה מתוך השיר ללא הקשר, ואבקש מהם להתבונן בה ולהעלות שאלות חופשיות שעולות בהם. לאחר מכן נרחיב ונמיין את השאלות, ונבחר שאלות מניעות שילוו אותנו במהלך ניתוח השיר. כך השאלות של התלמידים יהוו נקודת מוצא ללמידה, יעוררו סקרנות ויחזקו מעורבות וחשיבה פרשנית.

# data[].attributes.body
שם: מואניס
כיתה: ז'
תחום דעת: עברית כשפה שנייה

רעיון לפעילות מניעה ומעוררת סקרנות:
במהלך שיעור על טקסט עיתונאי קצר בנושא סביבה, נחלק את התלמידים לקבוצות קטנות. כל קבוצה תקבל פסקה מהטקסט ותתבקש לנסח שלוש שאלות שהן סקרניות לגביהן, למשל על הסיבות לבעיה, ההשלכות או פתרונות אפשריים.
לאחר מכן, כל קבוצה מציגה את השאלות שלה בפני הכיתה והמורה מנחה דיון כיתתי שבו התלמידים מנסים לענות על השאלות, להביע השערות או להביא דוגמאות משלהם.

תרומה ללמידה:

מעודדת חשיבה עצמאית ושאלתית.

יוצרת דיון כיתתי פעיל ומשמעותי.

מחזקת הבנת הנושא והקשרו לעולם האמיתי.

# data[].attributes.headline
שימוש בחידות מילוליות 

# data[].attributes.body
שימוש בחידות מילוליות ומצוירות וכן שאלות א"ב.

# data[].attributes.body
חשוב לגרום לתלמידים לשאול שאלה בצורה אינטואיטיבית ולא לפי סכימה / מבנה של שאילת שאלות . אני תמיד נותנת קטע שמעניין אותם על מנת לגרום להם באופן טבעי לשאול את השאלה. במקביל כשתלמיד שואל שאלה במהלך השיעור אני ישר נותנת חיזוק חיובי מול הכיתה כמו "שאלה מצויינת" בוא נחשוב יחד למה שאלת? מה תתרום לנו התשובה על השאלה? וכך מעודדת אותם להמשיך לשאול שאלות מתוך סקרנות ויניין אמיתי וכנה.

# data[].attributes.body
בחרתי ליישם בכיתתי(ג') את תרגיל החפץ המסתורי. הבאתי לשיעור קופסה קטנה וסגורה עם חפץ לא-ידוע בפנים, והנחתי אותה במרכז הכיתה מבלי לפתוח או לתת רמזים. ביקשתי מהתלמידים לשאול שאלות שיכולות לעזור להם לגלות מה מסתתר בתוכה – שאלות שמקדמות חקירה, דיוק והבנה.

הפעילות מיד עוררה סקרנות גדולה! התלמידים ניסחו שאלות ברמות שונות, חיפשו מאפיינים, אספו רמזים והעלו השערות. נוצר שיח חי, מעורב ומלא עניין, והם חוו בצורה מוחשית איך שאלות יכולות להוביל ללמידה משמעותית ולחשיבה מעמיקה.

# data[].attributes.headline
אזרחות- הקרנת תמונה מהכרזת העצמאות (בן גוריון)

# data[].attributes.subject
אזרחות- הקרנת תמונה מהכרזת העצמאות (בן גוריון)

# data[].attributes.body
ולאחר מכן את תרגיל הסקרנות על שלביו.גריין, שאלות ספונטניות, התבוננות מעמיקה, מיון, מענה.

# data[].attributes.body
להביא צורה כל שהיא בתלת מימד שיש בה צורות נוספות, ואז שהתלמידות יסתכלו על זה וישאלו שאלות.

לשאול איך הגעתן לזה

וכל אחת תגיד ציור שלא ראתה קודם

# data[].attributes.body
אשמח מאוד לרעיונות של לעורר שאלות בהיסטוריה

# data[].attributes.body
להביא ציור תלת מימד מסקרן שאפשר למצוא בו כל מיני ציורים מזויות שונות.

לתת לבנות את התשובות

ולחכות שישאלו איך הגיעו

איך רואים את הציורים האלה וכו',....

# data[].attributes.headline
שירז- כיתת חנמ

# data[].attributes.subject
שירז- כיתת חנמ

# data[].attributes.body
שיעור על חג חנוכה

אכתוב על הלוח את האותיות נ, ג, ה, פ

ואשאל אותם לאיזה חג זה קשור למה דווקא האותיות האלו וכן הלאה...

# data[].attributes.body
כיתה: ו'
תחום דעת: מדעים

רעיון לפעילות: בכיתה נתחיל שיעור בנושא "מערכת השמש" עם תרגיל בסקרנות: אציג לתלמידים תמונה מסתורית של כוכב לכת לא מוכר, נבקש מהם להתבונן היטב ולרשום את כל השאלות שעולות להם בראש. לאחר מכן נמיין את השאלות לפי נושאים, נרחיב על מילות שאלה (מי, מה, למה, איך) ונשתמש בשאלות הללו כמנוף לדיון בכיתה וללמידה מעמיקה על כוכבי לכת ומאפייניהם.

# data[].attributes.headline
מיי, עברית כיתה רגילה

# data[].attributes.subject
מיי, עברית כיתה רגילה

# data[].attributes.body
שם הפעילות: מה המילה ? חקירה בעברית

מטרה: לחשוף את התלמידים למילים וביטויים בעברית דרך גילוי עצמי סקרנות ושאלות.

מהלך הפעילות:

1- הכנת כרטיסיות עם מילים בעברית.

2- כל קבוצה מקבלת כרטיס מילה בעברית בלבד- בלי תרגום!

3- המשימה של הקבוצה:

לשאול שאלות כדי לגלות מה משמעות המילה מותר לשאול המורה או קבוצות אחרות. לנסות לנחש מה השורש מאיזה תחום מילה או באילו משפטים אפשר להשתמש בה.

4- שיתוף בכיתה: כל קבוצה מציגה את המילה שלה, איך חקרה אותה.

# data[].attributes.headline
פדוא סנעאללה 

# data[].attributes.subject
פדוא סנעאללה 

# data[].attributes.body
שם: סעיד
כיתה: ו'
תחום דעת: עברית כשפה שנייה

רעיון פעילות – פרקטיקה: תרגיל בסקרנות
נושא: השפעת מזג האוויר על חיי האדם והטבע

מהלך הפעילות:

1. הצגת גריין: המורה מציגה תמונות וסרטונים של מזג אוויר קיצוני (גשם כבד, סופות, חום) ומספרת עובדות קצרות על השפעותיהם.

2. התבוננות מעמיקה ושאלות ספונטניות: התלמידים מעלים שאלות שמסקרנות אותם, לדוגמה:

"כיצד מזג האוויר משפיע על החיות?"

"איך אפשר להיערך לסופה?"

3. הרחבה ועיבוי מילות שאלה: המורה מסייעת לתלמידים להרחיב את השאלות ולהפוך אותן למדויקות ומשמעותיות יותר.

4. מיון שאלות: סידור השאלות לפי נושאים (השפעה על האדם, על הצומח, על בעלי החיים).

5. מענה על השאלות: חקר, דיון כיתתי או כתיבה קצרה המספקת תשובות, מסקנות והבנה מעמיקה יותר.

ערך לשפה: התלמידים מתרגלים ניסוח שאלות ותשובות בעברית, מרחיבים את אוצר המילים ומשפרים יכולת ניסוח רעיונות ודיבור רהוט.

# data[].attributes.body
לאה פדידה

אני מורה בכיתת חינוך מיוחד אני מביאה משהו עטוף לכיתה על מנת לעורר סקרנות ודרך זה יוצאים ללמידה

# data[].attributes.body
אני מורה לשפה עברית

מלמדת בירושלים כיתה ט

עושים קבוצות קטנות כל קבוצה תכתוב כמה שאילות על הנושא. אני בחרתי נושא המשל והם יחשבו על השאילות

# data[].attributes.headline
יפית סויד גרינברג

# data[].attributes.subject
יפית סויד גרינברג

# data[].attributes.body
רעיון לפעילות:
יפית, כיתה י"א, ספרות
אפתח את השיעור בשאלה פתוחה המוצגת על הלוח: “איזו שאלה הייתם שואלים את הדמות המרכזית בסיפור כדי להבין אותה לעומק?” התלמידים יתבקשו לכתוב שאלה משלהם על פתקית דביקה, להדביק על הלוח ולקרוא שאלות של אחרים. לאחר מכן נבחר יחד שתי שאלות מרכזיות ונבחן כיצד הן יכולות לחשוף רבדים עמוקים יותר ביצירה. פעילות זו מייצרת סקרנות, מעורבות ותחושת בעלות על הלמידה.

# data[].attributes.body
לסקרן את התלמידים בשיעור חנג מה ילמדו ואיך יגיעו לתרגיל סיכום

# data[].attributes.headline
לירז - מתמטיקה , כיתות ז,ח

# data[].attributes.subject
לירז - מתמטיקה , כיתות ז,ח

# data[].attributes.body
אציג לתלמידים 4 תעודות של תלמידים (מזויפות), עם ציונים במקצועות השונים, ואבקש מהם לשאול שאלות.

זה יכול להיות שיעור פתיחה לתחום הסטטיסטיקה, שיעסוק במושגים: שכיחות, שכיח, ממוצע טווח הנתונים, ארגון הנתונים בדיאגרמה ועוד.

# data[].attributes.body
מחול

א-ו

חידונים על תנועות ומושגים בעולם המחול

# data[].attributes.headline
באסל, ערבית מדוברת, ה עד ט 

# data[].attributes.subject
באסל, ערבית מדוברת, ה עד ט 

# data[].attributes.body
רעיון לפעילות מניעת למידה ומעוררת סקרנות:
בתחילת יחידת הלימוד בנושא התרבות הערבית המדוברת, אבקש מהתלמידים להקשיב לסיפור קצר בשפה הערבית המדוברת שמתאר סיטואציה יומיומית (כגון ביקור בשוק או משפחה סביב שולחן האוכל). לאחר מכן, אעודד אותם לשאול שאלות על הסיפור – מה לא ברור, מה מעניין אותם לדעת יותר, אילו מילים חדשות הופיעו ועוד. נשתמש בגלגל השאלות כדי למיין את השאלות ולזהות אילו מהן יכולות להוביל לדיון מעמיק והרחבת הידע.
כך איצור מעורבות גבוהה של התלמידים, אעודד חשיבה ביקורתית, ואפתח את הסקרנות שלהם ללמוד את השפה והתרבות דרך שאלות אותנטיות.

# data[].attributes.headline
עדי, אנגלית, תיכון

# data[].attributes.subject
עדי, אנגלית, תיכון

# data[].attributes.body
הצגת הנושא הנלמד באמצעות אמצעי חזותי כלשהו, ושאילת התלמידים במה הם חושבים שנעסוק בשיעור, באמצעות שאלות שלהם.

# data[].attributes.headline
לינדה, אנגלית, ז'-יב' 

# data[].attributes.subject
לינדה, אנגלית, ז'-יב' 

# data[].attributes.body
משבר האקלים, תחום דעת - אנגלית.

שלב 1. להציג תמונה של דב קוטב על קרחון,

עם הכיתוב מתחת The clock is ticking

שלב 2. What do you see? What do you feel?

שלב 3. לבקש מהתלמידים לכתוב בלוח שיתופי את שאלה אחת לפחות שמסקרנת אותם בקשר לתמונה. מה הם רוצים לדעת? בכיתות חלשות יותר אפשר להציג את מילות השאלה או התחלת שאלה.
אפשר לעזור עם פתיחות כמו:

Why is…?

What will happen if…?

How can we…?

Is it possible to…?

Who is responsible for…?

במהלך הפעילות ניתן לחשוף וללמד את התלמידים אוצר מילים בסיסי לנושא climate, pollution, global warming וכו' .

# data[].attributes.headline
מעיין כרמי, יסודי, מדעים 

# data[].attributes.subject
מעיין כרמי, יסודי, מדעים 

# data[].attributes.body
בתחילת השיעור אציג "גריין"- אפתח את השיעור בהצגת בובת חייזר ולאחר מכן אפנה את התלמידים לרשום שאלות על אותו החייזר שהגיע לשיעור.

במהלך זמן זה אעבור ביניהם, אקפיד שהגריין יהיה מונח לפניהם לאורך כל הזמן.

אציג להם את גלגל השאלות ויחד ננסה לראות אילו שאלות נוספות ניתן לשאול- בכדי לכתוב שאלות מסדר חשיבה גבוה.

נעבור לקריאת קטע המידע על החייזרים- ותוך כדי ננסה לתת מענה לשאלות ששאלו.

# data[].attributes.headline
תמר נדבורני- היסטוריה<

# data[].attributes.body
תמר נדבורני- היסטוריה

כדי לגרום לתלמידים לשאול שאלה בצורה אינטואיטיבית ולא לפי סכימה / מבנה של שאילת שאלות . אני תמיד נותנת קטע שמעניין אותם על מנת לגרום להם באופן טבעי לשאול את השאלה. במקביל כשתלמיד שואל שאלה במהלך השיעור אני ישר נותנת חיזוק חיובי מול הכיתה כמו "שאלה מצויינת" בוא נחשוב יחד למה שאלת? מה תתרום לנו התשובה על השאלה? וכך מעודדת אותם להמשיך לשאול שאלות מתוך סקרנות ויניין אמיתי וכנה.

# data[].attributes.headline
נדב וקס, תיכון, מתמטיקה

# data[].attributes.subject
נדב וקס, תיכון, מתמטיקה

# data[].attributes.body
אהבתי מאוד את שאילת השאלות בפתיחת שיעור כמו שהוצג בפרטיקה של הקובייה ההונגרית. אני חושב שאנסה לפתוח כך את השיעורים שלי מעכשיו. על ידי הצגת נושא השיעור או משהו שקשור אליו ואבקש מהתלמידים לכתוב שאלות כמו שביצענו בתרגיל. מאוד הופתעתי לראות כל כך הרבה שאלות שונות על הקוביה ואני בטוח שגם התלמידים יתרשמו מכך שפשר לייצר כל כך הרבה שאלות שונות על אותו אובייקט.

# data[].attributes.body
אני מביאה לכיתה פריט כלשהו או מבקשת מתלמיד/ה להביא פריט לבחירתם.

מסתירים את הפריט.

מבקשים מילדי הכיתה לנסח שאלות כן /לא באנגלית. שאלות שבסופו של תהליך התשובות שהם יקבלו עליהם, יעזרו להם לנחש מהו הפריט.

# data[].attributes.headline
שי אזרחי - שיעור ביסוד

# data[].attributes.body
שי אזרחי - שיעור ביסודי

להציג בתחילת שיעור בגיאוגרפיה תמונה של מקום בעולם. דבר זה יעורר את סקרנות ושאלית שאלות. נרשום את שאלות התלמידים על הלוח - להראות לתלמידים שהן חשובות ומהוות את הבסיס ללמידה שלנו. וכך, נוכל בעזרת השאלות לערוך השוואה בין המקום ההוא בעולם לישראל. חשוב בהתחלה להדגים לתלמידדים כיצד לשאול שאלה וכו

# data[].attributes.headline
חנה בן דוד , ז' מדעים

# data[].attributes.subject
חנה בן דוד , ז' מדעים

# data[].attributes.body
בפתיחת שיעור במדעים, נציג לתלמידים חפץ מוזר או תמונה מסקרנת ונבקש מהם לשאול עליו כל שאלה שעולה בדעתם.
נעודד שאילת שאלות מגוונות — החל מ"מה זה?" ועד "למה זה פועל כך?" או "איפה אפשר למצוא את זה?"
נרשום את השאלות על הלוח כדי להראות שהן בסיס לחקר וללמידה.
בהמשך השיעור, נשתמש בחלק מהשאלות כהנחיות לחקירה עצמאית או עבודה בקבוצות.
המטרה היא להעביר לתלמידים את המסר שאין שאלות "טיפשיות" — כל שאלה יכולה להוביל לגילוי חדש.
כך ניצור סקרנות, תחושת שייכות, ומוטיבציה אמיתית ללמידה מתוך עניין ולא מתוך חובה.

# data[].attributes.headline
מירב קדוש, כיתה א', תלמיד עיוור וסיטואציות חברתיות.

# data[].attributes.subject
מירב קדוש, כיתה א', תלמיד עיוור וסיטואציות חברתיות.

# data[].attributes.body
רעיון לפעילות שתעודד תלמיד עיוור בכיתה א' לשאול שאלות באופן יזום, ובכך לפתח את סקרנותו ולהבין טוב יותר סיטואציות חברתיות.

שם הפעילות: "בלשי הקולות והסקרנות". אני מכינה מראש הקלטות שמע קצרות וברורות של סיטואציות חברתיות פשוטות מחיי הכיתה, כמו ילדים משחקים או מישהו בוכה.

לאחר השמעת כל קטע, אני מציגה אתגר: "האם תוכל להיות בלש קולות ולשאול את השאלות הנכונות כדי להבין מה קורה כאן?". אני מדגימה שאלה ראשונה כמו: "מי מדבר? כמה ילדים אתה שומע?".

אני מכוונת את התלמיד לנסח שאלות שיעזרו לו לזהות רגשות דרך טון הדיבור, עוצמת הקול ופרטים נוספים. למשל, "איזו שאלה תעזור לך לדעת איך הם מרגישים?", או "איך נשמע מישהו שהוא עצוב?".

אני מעודדת אותו להמשיך לשאול שאלות כמו "מה הם עושים עכשיו?", "איך היית מצטרף אליהם ומה היית שואל אותם כשהיית מגיע?". המטרה היא להקנות לו ביטחון ביכולת שלו להשיג מידע באמצעות שאילת שאלות.

# data[].attributes.headline
רוני שלו, היסטוריה כיתה יא

# data[].attributes.subject
רוני שלו, היסטוריה כיתה יא

# data[].attributes.body
מעניין אותי להשתמש בגריין כפתיחה מסקרנת לשיעור, אפשר להציג תמונות של ספינות מעפילים או ספציפית את אוקסודוס כהתחלה לנושא בונים מדינה.

# data[].attributes.headline
שאילת שאלות בהיסטוריה 

# data[].attributes.body
שאילת שאלות בהיסטוריה החא אתגר לא קטן וכדי להתחיל ללמד מיומנות זו אני מספרת סיפור שמעניין אותם שלאו דווקא בתחום היסטוריה ובטוחה שזה יעורר עניין. לאחר השאלה אנו חושבים יחד מדוע שאל את השאלה הזו במה היא תתרום לידע שלו ועוד

# data[].attributes.headline
מקום לשאלה - שטחים. 

# data[].attributes.subject
מקום לשאלה - שטחים. 

# data[].attributes.body
פעילות בשיעור גאומטריה בכיתה ד' , בנושא שטחים.

🏠 משימת פתיחה:  אציג על הלוח תמונה של בית ואשאל:

תתבוננו בבית הזה. מה אתם רוצים לדעת עליו?"

כל תלמיד יתבקש לכתוב שתי שאלות.

ארשום חלק מהשאלות על הלוח ואצור שיח סביבן:

·         מי יכול לענות על שאלה של חבר?

·         אילו שאלות עוזרות לנו ללמוד מתמטיקה?

·         אילו שאלות הן יותר סקרניות?

המטרה להוביל אותם לחשב שטח צורה מורכבת ע"י פירוק הצורה. בעזרת שאילת שאלות וכן מתן תשובות מהתלמידים.

ורד לוי

# data[].attributes.body
רעות מזרחי מורה למתמטיקה כיתות ט-י"ב

הייתי משתמשת בתחילת שיעור מצולעים

בתמונות של מצולעים על הלוח

התלמידים ישאלו שאלות על התמונות ולאחר מכן אעזור להם בבנק שאלות שירחיבו ויעמיקו.

# data[].attributes.body
רובא

אני מורה תומכת ראיה בכמה בתי ספר

מאוד אהבתי את הפרקטיקה של שאלת השאלות מתוך סקרנות , אפשר להשתמש בכמה בשיעורים שלי

# data[].attributes.body
כיתה א' חנ"מ

תחום דעת: גאומטריה

רעיון לפעילות:

התחלנו ללמוד על צורות הנדסיות.

הבאתי ציור של שני בתים התלמידים שאלו שאלות על הבתים.

והמשכנו בהתאם למודל.

# data[].attributes.headline
אני מלמדת בבי"ס חנ"מ הפרעות נפשיות גילאי 12-21. צפויה להתחיל איתם עבודת סיום בנושא שינויי אקלים. היחידה נתנה לי רעיונות ליישום העבודה, אני חושבת שלכל אחד זה יהיה מעין פרוייקט אישי וחקר על נושא שמעניים אותו והיחידה על שאילת השאלות נתנה לי רעיונות חדשים כיצד להניע את התלמידים לכך ולעורר סקרנות

# data[].attributes.subject
אני מלמדת בבי"ס חנ"מ הפרעות נפשיות גילאי 12-21. צפויה להתחיל איתם עבודת סיום בנושא שינויי אקלים. היחידה נתנה לי רעיונות ליישום העבודה, אני חושבת שלכל אחד זה יהיה מעין פרוייקט אישי וחקר על נושא שמעניים אותו והיחידה על שאילת השאלות נתנה לי רעיונות חדשים כיצד להניע את התלמידים לכך ולעורר סקרנות

# data[].attributes.headline
מרוא דאר דיאב 

# data[].attributes.subject
מרוא דאר דיאב 

# data[].attributes.body
כיתה: י'-י"ב
תחום דעת: עברית / ספרות

רעיון לפעילות:
אבצע בכיתה את תרגיל הסקרנות בנושא: "האחריות האישית מול החברה – מה הגבול?"

שלבי הפעילות:

1. הצגת גירוי מעורר סקרנות
אציג לתלמידים ציטוט מתוך סיפור/כתבה/שיר, לדוגמה:

"הוא ידע שזה לא חוקי, אבל הוא לא היה יכול להישאר אדיש למה שראה."
אפשר גם להציג קטע חדשותי על אדם שלקח יוזמה לשנות מציאות חברתית כלשהי.

2. כתיבת שאלות מניעות למידה
אבקש מהתלמידים לרשום כמה שיותר שאלות פתוחות ומעמיקות שעולות להם בעקבות הגירוי.
למשל:

מהי אחריות אזרחית בעיניי?

האם מותר לעבור על החוק בשם ערכים מוסריים?

מתי אדם הופך מגיבור לעבריין בעיני החברה?

מה ההבדל בין אומץ לבין טיפשות?

מי קובע מהו המעשה הנכון?

3. דיון ובחירה משותפת בשאלות להעמקה
נקיים דיון פתוח בכיתה, נבחר 2–3 שאלות מרכזיות, ונחלק את הכיתה לקבוצות חקר. כל קבוצה תחקור שאלה אחת דרך טקסטים, מאמרים, קטעים ספרותיים ואקטואליים.

4. סיכום וכתיבה רפלקטיבית
בסיום, יכתבו התלמידים רפלקציה אישית: כיצד השתנתה (אם בכלל) עמדתם בעקבות הדיון והחקר?

מטרות הפעילות:

לעודד סקרנות, חשיבה ביקורתית ועצמאית

לפתח יכולת לשאול שאלות מורכבות ובעלות משמעות

לחזק את הקשר בין טקסטים לעולם האישי והחברתי של התלמידים

# data[].attributes.headline
 רעיון  לפעילות מקדמת שאילת שאלות: פתיחה – תהילה אלברדס , תחום דעת- אנגלית

# data[].attributes.subject
 רעיון  לפעילות מקדמת שאילת שאלות: פתיחה – תהילה אלברדס , תחום דעת- אנגלית

# data[].attributes.body
•“המצאות ששינו את העולם” (10 דקות)

הקרנת מצגת קצרה עם תמונות של המצאות מפורסמות (למשל: הגלגל, הנורה החשמלית, האינטרנט, סמארטפון) ושאלה לתלמידים:

“מה משותף לכל ההמצאות האלו?”

• דיון קצר על תכונות הממציאים (יצירתיות, חשיבה מחוץ לקופסה, פתרון בעיות וכו’).

2. אתגר היצירתיות – המצאת שימוש חדש לחפץ יומיומי (20 דקות)

• מחלקים את הכיתה לקבוצות קטנות (3-4 תלמידים).

• כל קבוצה מקבלת חפץ יומיומי (כמו קולב, כף, גליל נייר טואלט, אטב כביסה, קופסת פלסטיק).

• המשימה: להמציא שימוש חדשני וייחודי לחפץ שקיבלו ולתאר כיצד הוא פותר בעיה כלשהי

# data[].attributes.body
ראניה

מורה למתמטיקה כיתותד-ו

מאוד אהבתי את הפרקטיקה של שאלת השאלות מתוך סקרנות, יישמתי את זה בתחילת לימוד נושא השברים לכתה ד כך שהתחלתי את השיעור בגרין שהיה חידה/שאלה שהתשובה שלה היתה שבר שזו ואז התחלתי בפרקטיקה זו לפי השלבים

# data[].attributes.body
ממש התחברתי לכרטיסיות א-ב. אני עומדת להשתמש בהן בשיעורי ספרות. אפשר לפתח דיון מעמיק על דמות מתוך השאלות.

# data[].attributes.headline
נעמה, תנ"ך ו'

# data[].attributes.subject
נעמה, תנ"ך ו'

# data[].attributes.body
אהבתי את דף הא-ב ואת העובדה שניתן להוריד ולהשתמש.

אני חושבת שאצלם אותו ונשתמש בו כפתיח לשיעור, לאחר קריאה עצמאית של הפרק. משם נצא ללמידה ואז היא תהיה מסקרנת יותר.

# data[].attributes.headline
שאילת שאלות- סימה ענף

# data[].attributes.subject
שאילת שאלות- סימה ענף

# data[].attributes.body
מאד אוהבת את הפרקטיקה של שאילת השאלות.

בכיתה א מלמדת קורס בנושא :"בתים שונים בעולם"-

בכל תחילת שיעור, כשמציגה בית מסוים,

התלמידים שואלים שאלות: מי בנה את הבית?

מי גר בבית?

מאילו חומרים נבנה הבית?

ואכן, התלמידים מחבבים מאד את עניין שאילת השאלות.

בקורסי "אמירים" שלי לשכבת ד, ה-

בתחילת השיעור מציגה בפניהם חפץ כגון: נר לפני חנוכה.

ככול שהתלמידים שואלים יותר שאלות,

התלמידים משקיעים מחשבה רבה יותר,

והשאלות יותר יצירתיות.

# data[].attributes.body
אני מלמדת תקשורת, השתמשתי בטכניקת גלגל שאלות כי היא טכניקה מעוררת את המוטיבציה לתלמידים לשאול שאלות ולהתחיל בנושא חדש

# data[].attributes.body
תחום דעת: ריפוי בעיסוק

העברת קבוצה טיפולית לנערות בנות 13 ש בכיתה מקדמת

מטרת הקבוצה: עיצוב מיומנויות חברתיות של נערות על הרצף האוטיסטי

היות ומטרת הקבוצה היא יצירת אוירה חברתית מסקרנת, הטכניקה של שאלת שאלות היא בסיס חשוב להתנהלות הקבוצה. עקב הקושי ביזמת השאלות אני משתמשת או בכרטיסיות עם מגוון רחב של מילות שאלה או בגלגל שאלות שיגרה את סקרנותם ויעזור להם בניסוח השאלות

# data[].attributes.body
שמחתי להכיר פרקטיקות נוספות לשאילת שאלות - ובעיקר למיון השאלות.

מיון השאלות מעיד גם הוא על סדר חשיבה גבוה.

את היחידה האחרונה פתחתי בשאילת שאלות. הראיתי תמונה של שמורת טבע (גריין), ובעקבות התמונה ביקשתי מהילדים לשאול שאלות. בשיעור הבא, בעקבות היחידה ננסה למיין את השאלות, ולאחר שנקרא את הטקסט - נחזור לשאלות וננסה לענות עליהן.

# data[].attributes.body
תחום דעת- מתמטיקה

כיתות ד-ה

פעילות של מספרים בחיים, היכן אנחנו נפגשים עם מספרים בחיי היומיום ומה המשמעות שלהם

# data[].attributes.body
אני מלמדת בכיתות ז-ח בחינוך המיוחד.

מצאתי את הטכניקה של גלגל השאלות טובה מאוד על מנת להתחיל נושא לימודי כלשהו. איישם אותה בכתה

# data[].attributes.body
אני אוהב להתחיל לידה בשיוש בגלגל שאלות מעורר למידה וחשיבה יצירתית בקב התלמידים ....

# data[].attributes.body
גלגל השאלות-

בעבודתי כמחנכת כדי ליצור שיח כיתתי אשתמש בגלגל השאלות בנושאים חברתיים כגון :

תחושותיי בכיתה, גיבוש חברתי , דילמות חברתיות ועוד.

הגלגל יאפשר לי לשמוע דרך השאלות על דברים שמעניינים את הילדים או מטרידים אותם.

# data[].attributes.body
אני מאוד בעד שהתלמידים ישאלו שאלות בשיעורים וזאת ומאחר כי שאלות יכולות להרחיב את החשיבה ואת זוויות המבט ולעורר סקרנות ורצון לחקור דברים חדשים ולא צפויים.

# data[].attributes.headline
לימוד תרבות יפן  - משם מגיעה אמנות הלחימה איקידו

# data[].attributes.subject
לימוד תרבות יפן  - משם מגיעה אמנות הלחימה איקידו

# data[].attributes.body
רונן שדמון מחנך בבית ספר לוטם רחובות.

רעיונות לפעילות מעוררת סקרנות " הכרת התרבות היפנית במסגרת לימודי איקידו "

שלבי הפעילות :

1.     הצגת גריין :  הצגה של ספורט הסומו שהוא ספורט הלאומי ביפן

שאלה מניעה :  מה לדעתכם צריך בשביל להיות מתאבק סומו?

2.     שאילת שאלות ספונטניות:

התלמידים יחשבו על שאלות אפשריות כמו – למה הם לובשים בגד שנראה כמו תחתונים ? האם המשקל שלהם מסוכן לבריאות ? כמה זמן מתאבק סומו צריך להתאמן ביום ? מה אוכל מתאבק סומו ?

3.     הרחבת שאלות : אני אעודד את התלמידים להרחיב באמצעות גיוון מילות שאלה את תחומי השאלות :   האם (ביקרתם ביפן) למה (לדעתכם חשוב להיות בכושר גופני כמתאבק סומו ) מה ( מה עושה  מתאבק סומו לאחר פרישה מהענף )

4.     מיון שאלות לפי נושאים :  ספורט ביפן, תרבות האכילה ביפן, הבדלים בין יפן למדינת ישראל

5.     מענה על שאלות : כל קבוצה תבחר נושא אחד ובמידת האפשר תתנסה בו , למשל להתנסות להתמודד מול תלמיד אחר בתוך מעגל ולנסות להוציא אותו ממנו ( בעדינות ובהשגחת המורה)  אכילה עם צ'ופ סטיקס – לקחת שני עפרונות ולהרים בעזרתם מחק מרובע.

# data[].attributes.body
תחום דעת: מדעים

רעיון לפעילות: הפעילות תתמקד בהבנת התהליך של "המחזור במים" דרך שאלות שנשאלות על ידי התלמידים.

מהלך הפעילות:

1. הכנה: לפני הפעילות, אני אתחיל בהצגת תמונה של טבע במזג אוויר גשום (גשם נופל על האדמה, מעין שדה עם עננים כבדים מעל). אתמקד בשאלה "מה קורה כאן?" ואעודד את התלמידים להציע רעיונות לשאלות שיכולות להוביל אותנו להעמקה בנושא.

2. שלב 1 - תרגיל בסקרנות: אתחיל בהסבר קצר על מחזור המים, ולאחר מכן אשאל את התלמידים לשאול שאלות שמעסיקות אותם בנושא. כדי לעודד את השאלות, אני אציג את הכלים המחשבתיים של "גלגל השאלות" – שאלות פתוחות כמו: איך, למה, מה יקרה אם...?

3. שלב 2 - גלגל השאלות: נעבור לעבודה בקבוצות קטנות, כל קבוצה תכתוב שאלות שקשורות למחזור המים ותענה עליהם יחד. אני אעודד את התלמידים לשאול שאלות שמעוררות סקרנות ולהתחיל לחשוב מעבר לתשובות הברורות.

4. שלב 3 - שאלות הא"ב: אני אתן לתלמידים לרשום את השאלות בצורה מסודרת לפי סדר אלפביתי, ולקשור את השאלות זה לזה: מה זה יכול ללמד אותנו על המחזור? איך נוכל לחקור את השאלות הללו בניסוי או בניתוח?

5. שלב 4 - סיכום: בסיום השיעור, נשוב לעבור על השאלות שהעלו התלמידים, נבחר את השאלות המעניינות ביותר וננסה לפתח את התשובות במהלך השיעורים הבאים.

# data[].attributes.headline
גלגל השאלות 

# data[].attributes.subject
גלגל השאלות 

# data[].attributes.body
בסיום הקניית חומר אשלח לכל תלמיד את גלגל השאלות ואתן להתנסות במענה על השאלות

# data[].attributes.body
בהמשך ליחידה, עלו בי זכרונות של שיעורים שעניינו אותי בחיים, ובמרביתם הוצג גריין. בעקבות היחידה והרושם שהיא השאירה אצלי אשתמש יותר בטכניקה זו.

# data[].attributes.headline
שמי אבישג  מחנכת כיתה 

# data[].attributes.body
שמי אבישג מחנכת כיתה ג. אחלה רעיון לעבודת חקר בקבוצות. זה רעיון מדהים. שאילת שאלות ובכך לחקור את הנושא עצמו. ולהציג בדרכים יצירתיות את הנושא.

# data[].attributes.headline
אנה ליפשיץ - תנך ממלכת

# data[].attributes.body
אנה ליפשיץ - תנך ממלכתי

לפני שמתחילים לעבוד עם הילדים על שאלת חקר ניתן להשתמש בפרקטיקה של שאלות הא"ב כדי לתת להם מגוון של מילות שאלה שיכולות להוות בסיס לבניית שאלת חקר.

# data[].attributes.body
רעיונות לפעילות מעוררת סקרנות: "מסע אל החלל"

שלבי הפעילות:

1. הצגת גריין: הקרנה של תמונת חלל מרהיבה או סרטון קצר על חקר החלל.

שאלה מניעה: "מה הייתם רוצים לדעת על מה שאתם רואים?"

2. שאילת שאלות ספונטניות: התלמידים רושמים שאלות שעולות להם, למשל:

"איך נוצרת ערפילית?"

"האם אפשר לגור על מאדים?"

3. הרחבת שאלות: המורה מעודד שימוש במילות שאלה מגוונות (איך, למה, מה יקרה אם).

4. מיון שאלות: מיון לפי נושאים, למשל: "מדע", "טכנולוגיה", "חקירה אנושית".

5. מענה על שאלות: כל קבוצה חוקרת שאלה אחת ומציגה את תשובתה לכיתה בדרכים יצירתיות (מצגת, סיפור).

# data[].attributes.headline
תרגיל בסקרנות

# data[].attributes.subject
תרגיל בסקרנות

# data[].attributes.body
במסגרת שיעורי מינהל וכלכלה, לפני שמתחילים את נושא התערבות ממשלתית להביא מספר מוצרים שרשום עליהם "בפיקוח ממשלתי", והתלמידים צריכים לשאול שאלות על משפט זה.

# data[].attributes.headline
שיעור מוסיקה - שרונה גבריאל

# data[].attributes.subject
שיעור מוסיקה - שרונה גבריאל

# data[].attributes.body
בשיעור מוסיקה, נלמד על מלחין/יוצר חדש. אני אקרין על הלוח את התמונה של היוצר, ולא אגיד לתלמידים מהו שמו של אותו אמן.

אפתח את גלגל השאלות על המחשב, ובעזרתו אתן לילדים לשאול שאלות שהיו רוצים לגלות אודות אותו אומן שתמונתו מוקרנת על הלוח.

ארכז את כל השאלות שעולות מן התלמידים על הלוח, ואתן להם לבחור 3 שאלות, עליהן יענו בבית. כמובן שאספר להם את שמו של האומן כד שיוכלו לבדוק בבית את התשובות לשאלותיהם.

בשיעור שאחרי, התלמידים ידעו לספר לכיתה מי האומן שאת תמונתו ראו בכיתה.

# data[].attributes.headline
אין לי רעיון

# data[].attributes.body
אין לי רעיון

# data[].attributes.body
בשיעורי עברית לפני שאנו מתחילים לקרוא טקסט מידעי כל ילד מקבל פתק שבו הוא כותב 3 שאלות שהוא יודע/ לא יודע את התשובות על הנושא...

לאחר כל התהליך אני קוראים את הטקסט שובכל אחד בודק אם יש בטקסט תשובות לשאולות שלו...

# data[].attributes.body
רעיון לפעילות מניעת למידה ומעוררת סקרנות:

שם: טל

כיתה: כיתה ה'

תחום דעת: מדע

תיאור הפעילות:

שם הפעילות: "תגלית יום שישי – מסע לעולם השאלות"

מטרה: להניע את התלמידים לחשוב על נושאים חדשים ולהגביר את הסקרנות שלהם באמצעות שאילת שאלות פתוחות.

שלב 1: הצגת הנושא

התלמידים יקבלו מושג בסיסי על נושא המדע הנלמד באותו שבוע (למשל, "המערכת השמשית").

שלב 2: יצירת שאלות

בקבוצות קטנות, התלמידים יחשבו על שאלות שהם סקרנים לגביהן בנושא הנלמד. כל קבוצה תכתוב את השאלות שלה על פתקיות.

שלב 3: שיתוף והדמיה

כל קבוצה תציג את השאלות שלה בפני הכיתה. לאחר הצגת השאלות, התלמידים ידונו כיצד ניתן לחקור את השאלות הללו ומהם הצעדים הראשוניים שיש לבצע כדי למצוא תשובות.

שלב 4: תכנון חקר

התלמידים יבחרו אחת מהשאלות שהוצגו ויתכננו כיצד יוכלו לחקור את התשובה לשאלה זו. הם יקבעו אילו מקורות מידע עליהם להשתמש, מה יהיו השאלות המשניות שיצטרכו לשאול, ואילו ניסויים או פעילויות עשויים לעזור להם לגלות תשובות.

שלב 5: סיכום

התלמידים יציגו את התוכניות שלהם ואת הציפיות מהם במצגת קצרה או בלוח שיתופי בכיתה. המורה יספק משוב ויכוון את התלמידים לנושאים מעניינים נוספים.

# data[].attributes.body
בסיום הקנייה או סיום לימוד אשלח לכל תלמיד את גללגל השאלות ואתן לו להתנסות במענה על השאלה

# data[].attributes.body
בסיום הקנייה או סיום לימוד אשלח לכל תלמיד את גלגל השאלות ואתן לו להתנסות במענה על השאלות.

# data[].attributes.attachment_caption
מדרש תמונה- משפט שלמה

# data[].attributes.headline
שיעור תנ"ך- משפט שלמה

# data[].attributes.subject
שיעור תנ"ך- משפט שלמה

# data[].attributes.body
להציג לתלמידים תמונהה של משפט שלמה ומכאן לצאת לשאילת שאלות. לאחר מיכן לעבות את השאלות על ידי הכוונה והצגת בנק מילות שאלה. התלמידים במליאה יחד עם המורה יממינו את השאלות. ואז יצאו לעבודת חקר בקבוצות כל קבוצה תחקור שאלה אחת שאותה תרצה להרחיב את הלמידה.

# data[].attributes.headline
הצג לתלמידים נ

# data[].attributes.body
הצג לתלמידים נושא או בעיה מרכזית הקשורה לתחום הדעת הנלמד.

הסבר לתלמידים שדיון על נושא זה יתחיל מהשאלות שהם יבחרו לשאול.

שאילת שאלות:

בקש מכל תלמיד לחשוב על שאלה שהוא היה רוצה לחקור בנושא שנבחר.

תלמידים יכתבו את השאלות שלהם על פתקי נייר או יזינו אותן בלוח שיתופי דיגיטלי.

מיון ובחירה:

אסוף את השאלות וקטלג אותן לפי נושאים דומים או לפי סוגי חקר שונים (לדוגמה: שאלות אמפיריות, שאלות תיאורטיות).

הצג את השאלות בכיתה ודונו יחד על אלו שאלות מעניינות ביותר ואילו שאלות יכולות להוביל לחקירה מעמיקה.

תכנון חקר:

בקש מהתלמידים לבחור שאלה אחת או מספר שאלות שהם רוצים לחקור.

# data[].attributes.headline
תהילה, כיתה י'- שיעור תנך

# data[].attributes.subject
תהילה, כיתה י'- שיעור תנך

# data[].attributes.body
לפתוח את השיעור בקריאה של הפרק, בלי שום רקע ולבקש מהבנות לכתוב לעצמן בצד את כל השאלות העולות להן מהפרק

# data[].attributes.headline
רעיון לפעילות 

# data[].attributes.subject
רעיון לפעילות 

# data[].attributes.body
רעיון לפעילות: הצגת תמונה או סרטון על תופעה טבעית מפתיעה, ואז בקשה מהתלמידים לכתוב שאלות על התופעה, ולבחור שאלות מרכזיות לחקירה נוספת בשיעור.