# data[].attributes.headline
הרגשות והמחשבות שעוררו בי הקטעים(יאנצ'נאו נגוסה)

# data[].attributes.subject
הרגשות והמחשבות שעוררו בי הקטעים(יאנצ'נאו נגוסה)

# data[].attributes.body
לאחר שקראתי את הקטעים הרגשתי את התחושות, והתסכול שלהם, אני גם חושבת שלכל אדם יש במידה מסוימת לקות כל שהיא.
אני מאוד הזדהיתי עם הסיפור של האישה בקטע הראשון. אני מכירה את זה מאחותי שהיא יש לה בעיה של שגיאות כתיב, וכל פעם שהיא שולחת הודעה, או מעלה פוסט בפייסבוק תמיד היא פונה אליי לוודא שאכן כתוב כמו שצריך ואין שגיאות כתיב, היא מרגישה חוסר ביטחון עצמי, מוגבלת, חששות, הססנות, פחד,  וכל הזמן צריכה שנאשר לה שכתוב נכון. והאישה בקטע הראשון ממש דומה לסיפור של אחותי.
ועוד המון סיפורים. דוגמא נוספת: כאשר הייתי בת שירות הייתי סייעת בבית ספר, היה ילד בכיתה ד שלא היה יושב בכיתה בשום צורה. ואם יושב זה לכמה דקות ואחרי זה הפרעות לילדים אחרים.
המורה הייתה כל הזמן מוציאה אותו מהכיתה, הייתה נעזרת בבנות שירות או סייעות מהעירייה, רוב שעות היום היה בחוץ איתי או בת שירות אחרת, לאחר בירור קצר, הסתבר שההורים לא מוכנים להכיר בעובדה שלילד שלהם יש לקות למידה. ויש עוד המון סיפורים.
בכל אופן מהרגשות שעולות לי, הבנה, לנסות להרגיש את התחושות שלהם, ובעיקר להכיר מה זה לקות למידה ודרכי הטיפול בילדים עם לקויות למידה. כחברה לא תמיד ניתן לראות מחזות חיצונית שיש לקות למידה, לכן לא תמיד נוכל לסייע, אך בכיתה כמורה שמלמדת יש לי את החובה להכיר את כל סוגי הלקויות ולנסות להתאים לילד את הכלי הנכון לו, כדי שהוא יצליח להשתלב בכיתה.

# data[].attributes.headline
ליקויי למידה - קטעי קריאה. רחל אורגד

# data[].attributes.subject
ליקויי למידה - קטעי קריאה. רחל אורגד

# data[].attributes.body
לקרוא את קטעי הקריאה והם לוקחים אותי לכל מיני תחנות בחיי בזמנים שונים.
כבר בתחילה על הבחורה בתפקיד ניהול הרגשתי שמדברים עליי, והם מעלים רגשות קשים ולעיתים פספוסים. כאילו אני בעבר סיפרתי למישהו אשר החליט להעלות זאת על הכתובים. החזיר אותי אחורה בשנים. לפני  שנים בהיותי אם צעירה שכל עתידה לפניה.
עבדתי בחברה גדולה מאוד, התפנתה משרה של מנהל מרחב.  התפקיד לא  אויש תקופה ארוכה ואני עשיתי את התפקיד אך ללא הגדרה. כאשר כל מכתב הייתי מבקשת מבן זוגי שיעשה הגהות ויבדוק שהשפה תקינה ושלא השמטתי אותיות ובלבלתי בן זכר לנקבה בקיצור שפה תקינה.  תמיד הייתי בלחץ שלא יתפסו אותי בקללתי.
ובאחד הימים הוציאו מכרז חששתי להגיש מועמדות וזאת בשל חרדה מהאנגלית. חוסר היכולת להתמודד מול לקוחות ושבן זוגי לא יהיה בקרבתי.

קשב - גם אותו תלמיד אשר דעתו מוסחת בקלות ואינו מצליח להתרכז, מזכירה לי תלמיד שלי בכיתה שהוא מוסח בקלות מכל רעש, כל תזוזה כל חידוד של עפרון . כמות הגירויים אשר מציפים אותו, אינם נותנים לו מנוח ומהווים עבורו בעייה קשה. וחווית הלמידה הופכת אצלו למטרידה וקשה ומתסכלת. ומבחינה בטחון הוא ירוד ותמיד מרגיש לא מתאים לחברה. סוג של בדידות.

בכל אחד מהקטעים אנו רואים שהאנשים אשר סובלים מלקות למידה הם אנשים חווים תסכול אשר אינם מאמינים בעצמם וביכולתם מפני שלאורך כל הדרך הם חווים את חווית הכישלונות, את חוסר הבנתם של הסביבה, תמיד יהיו אותם אנשים שיגידו אני לא מבינ/ה שאתה לא מצליח. אנחנו כחברה מאוד מנסים להכיל אותם ולא תמיד מצליח לנו. גם כאנשי חינוך לא תמיד יש לנו את הכלים להתמודד איתם ולכן לפעמים אנו חוטאים.

# data[].attributes.headline
רגשות בעקבות קריאת הקטעים: מאיה אלמוזנינו

# data[].attributes.subject
רגשות בעקבות קריאת הקטעים: מאיה אלמוזנינו

# data[].attributes.body
הרגשות המתעוררים בעקבות הקריאה הם רגשות קשים שנובעים מתסכול, פחד, חוסר הערכה עצמית. נדמה שהם חיים בעולם נפרד ולא כחלק מהשלם. הם צריכים להוכיח לעצמם, למשפחה, לאנשים שעובדים איתם ולכל מי שבסביבתם.
ישנן השלכות מתקופת הילדות, טראומות, פחדים וחרדות אשר משליכות על ההווה והעתיד, על דרך התנהלותם, על חובת ההוכחה התמידית, הייאוש והתסכול בלימודים, בעבודה וגם בבית. במידה ויהיה ליווי נכון ותמיכה, הילדים האלה יהפכו לבוגרים חזקים יותר מבחינה נפשית, יהיה להם חוסן להתמודד עם סיטואציות שונות ומגוונות אשר הם נתקלים בהם.

דוגמאות לרגשות והחוויות: קטע ראשון: "את חייבת להוכיח... מספיק שמשהו קטן לא יסתדר וכבר אני נתפסת כמגמגמת לא יודעת לקרוא, לא יודעת לכתוב.. אני תקועה בגלל המצב שלי.... אני לא מצליחה...  מטריד אותי...זה מדכא... מה יהיה כשאתבגר ואתעייף".

פחד- " אתה מפחד לבד"
ניכור - "לא מחובר... מרגיש בחוץ... אף אחד לא יקשיב לך...לא הייתי חלק מהדבר הגדול".

חוסר אמונה, זלזול עצמי וחוסר בטחון - "לא עמדתי בציפיות של עצמי...אני לא יודע לעשות כלום כי אני לא יודע כלום.. תחושות לא טובות... נזק נפשי שנגרם לי אז קיים בי עד היום"

# data[].attributes.headline
הרגשות, התהיות והמחשבות שעוררו בי הקטעים (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.subject
הרגשות, התהיות והמחשבות שעוררו בי הקטעים (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.body
לאורך כל הקטעים היה מוטיב שחזר על עצמו כחוט השני: הפגיעה הריגשית בנפשו של הילד בעל לקות הלמידה. אפשר ללמד ילד להתגבר על קשיי למידה שונים ולקדמו ברמה זו או אחרת אך אי אפשר להעלים לו את חוויות הילדות שלו. חוויות אלה מעצבות את נפשו ואת סוג האדם שיגדל להיות. הרגשתי הייתה שכל הקטעים סיפרו על צלקות דואבות בנפשם של הגיבורים בקטעים. מיד מעורר רגש של חמלה ורצון להושיט יד. התמיכה הריגשית בילדים אלה היא חשובה מהמעלה הראשונה, הייתי מנסה למצוא בכל ילד בעל לקות למידה את החוזקה הכי משמעותית שלו וממנה יוצאת לטיפול בלקות עצמה.

# data[].attributes.headline
קטע 8 - "קונפליקט" (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.subject
קטע 8 - "קונפליקט" (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.body
ילד עם לקות למידה שלא מאובן ולכן גם לא מטופל. ילד כזה ימצא דרכים לחפות על הלקות, על "אי הנורמליות" שלו, לתפיסתו.
יכול לבחור בדרך של "היעלמון חברתית ולימודית", יכול לבחור בדרך טשטוש הלקות ע"י התנהגות פרועה....כל דבר שלא יבחר תצלק את נפשו ותערער אותו הפער בינו לבין הילדים האחרים ילך ויגדל.

# data[].attributes.headline
קטע 7 - "כיתה א'" (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.subject
קטע 7 - "כיתה א'" (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.body
ליקויי קשב וריכוז ניתנים לאיבחון כבר בגילאים צעירים בתקופת הגן. הילד מתאר היפראקטיביות ואימפולסיביות, קושי בהחזקת קשב לאורך זמן...כל אלה הן החוויות המלוות את הילד מילדותו הצעירה...

# data[].attributes.headline
קטע 6 - "כמה פעמים אני שואלת" (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.subject
קטע 6 - "כמה פעמים אני שואלת" (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.body
מתוארת ילד בעלת קושי להתמקד בפרטים, בהחזקת קשב לאורך זמן. רעשי הסביבה מאוד מפריעים לה להתרכז. על פניו מדובר בלקוית קשב וריכוז. מפתחת פחדים, חששות וחרדות , פחד מכישלון, ומאי התאמה לסביבה.

# data[].attributes.headline
קטע 5 - "מבחן" (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.subject
קטע 5 - "מבחן" (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.body
לקויות למידה מערערות את נפשו של הילד ואת הדימוי והביטחון שלו. הילד מתאר חרדה שנוצרה לו כתוצאה מבחינה. חרדה זו שנולדה איי שם בילדותו ממשיכה ללוות אותו גם בחייו הבוגרים, נפשו צולקה. מדגיש את חשיבות התמיכה והחיזוקים החיוביים , בניית דמיוי וביטחון עצמי.

# data[].attributes.headline
קטע 4- "הפסיכולוג" (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.subject
קטע 4- "הפסיכולוג" (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.body
איבחון ללא תוכנית תומכת לימודית וריגשית, משאירה את הילד עם הרבה מאוד תיסכול וקושי. יוצר חוסר אמון בעצמו ובסביבה שלא מושיטה לו יד לעזרה. משול לאדם שטובע לידנו במים ואנחנו לא מושיטים לו יד לעזרה, אלא מניחים לו לטבוע לבדו.

# data[].attributes.headline
קטע 3 - "אני יכול יותר"(חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.subject
קטע 3 - "אני יכול יותר"(חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.body
ילד עם לקות למידה לאו דווקא  יהיה בעל אינטיליגנציה . הפער בין הקשיים שמייצרת הלקות, כל לקות שהיא, לבין ההבנה מי אני, מה אני יכול, מה אני מבין, מה מצפים ממני, מה אני מצפה מעצמי, מה אני מרגיש שאני יכול...שאלות ותובנות אלה מציפות כל הזמן את הילד בעל הלקות והוא סוחב את "שק הלקות" הכבד על כתפיו הצרות. לכן כל כך חשוב האיבחון המוקדם של הלקות על מנת שלא יגרם נזק ריגשי גדול ופגיעה בדימוי ובביטחון.

# data[].attributes.headline
קטע 2-"ניכור" (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.subject
קטע 2-"ניכור" (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.body
ללקויי למידה , מעבר לקושי שהלקות עצמה יוצרת, יש קשיים נוספים והשלכות ריגשיות ומנטליות על נפשו של בעל הלקות.הדימוי העצמי נפגע, הפחד מכישלו הופך להיות המוביל בהתנהלות הילד, ביטחון עצמי ירוד...כל אלה מ
עלולים להוביל לבידוד חברתי או לקשיים חברתיים.

# data[].attributes.headline
קטע 1 - דיסלקציה (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.subject
קטע 1 - דיסלקציה (חמוטל אקרמן)

# data[].attributes.body
אישה המעידה על עצמה שסובלת מדיסלקציה. תיארה את 4 הקיטריונים של ה dsm ללקות למידה:
*בעלת קושי במיומנות אקדמית (כתיבה,דיבור,קריאה) לאורך פרק זמן ממושך.
*הקושי במיומנות אינה תואפם את המצופה לגילה הכרונולוגי.
*מצטייר שהקושי מלווה אותה כל חייה.
*הקשיים אינם תוצר של אי יכולת אינלקטואלית.
הפער בין הקשיים ליכולת הקוגניטיבית יוצרים פחד מכישלון, בעית דימוי וביטחון...

# data[].attributes.headline
הקשיים המופיעים בקטעים והרגשות שהם מציפים: ליאת ברכה

# data[].attributes.subject
הקשיים המופיעים בקטעים והרגשות שהם מציפים: ליאת ברכה

# data[].attributes.body
בכל קטע וקטע יכולתי לראות ולשמוע את התלמידים שלי והרגש הראשוני שיתעורר בי הוא תחושת התסכול שטמונה בכל ילד וילדה וכמה אהבה, דאגה והבנה צריך להרעיף על כל אחד ואחת מהם על מנת לעזור להם לתחושת שייכות, העצמת הביטחון שלהם ובעיקר להעניק להם ושיאמינו בזה! - אני מסוגל להצליח ולנהל את חיי בצורה שווה, וזהו דבר לא פשוט בכלל.
אני מחנכת כיתה ו', כיתה רגילה המשלבת ילדים עם לקויות למידה וילדים על רצף האוטיזם.
בכל יום מחדש, אני נפגשת עם הקשיים שלהם וההתמודדות שלהם ומרגישה את המאמץ שלהם להתגבר על המכשולים "ולטשטש" את הקשיים שלהם ואת הבושה שהם חשים.
משפט מסוים "שתפס" אותי ושמעתי את התלמיד שלי אומר לא פעם: "כמה שאני משקיע, זה לא יוצא ממני! זה לא הולך לי", זה משפט קשה לשמוע מילד בן 12, ילד יפה, ספורטאי מצליח, חברותי מאוד... שאינו מצליח לקרוא! רק לפני שבועיים הוא אמר לי, "מי שלא קורא טוב לא יצליח בחיים" (משפט שאחיו הגדול אמר לו) הרגשתי את הכאב וחוסר האונים שלו שכל מה שנותר לי זה רק לחבק אותו ולהבטיח לו שיש המון דרכים להצליח בחיים ולכל אחד יש את הדרך שלו.
עוד תלמידה נוספת שלי עם לקות כתיבה הצלחתי לראות האחד הקטעים, יכולת ההבעה בע"פ שלה לא תואמת את אי היכולת הבעה בכתב שלה, ילדה חכמה ונבונה שרוצה מאוד להצליח בלימודים ובדיונים בכיתה היא מבריקה בתשובות ובהבעת הדעה שלה, ולא פעם שאלה אותי, אם ניתן לענות לי רק בע"פ... "כי את יודעת שאני לא מצליחה לכתוב את התשובה שיש לי בראש" כך היא אומרת לי תמיד ובכל פעם מחדש זה "תופס" אותי לא מוכנה.
את בעיית קשב וריכוז אני מכירה מקרוב מאוד, בני בכורי, כיום בן 23 שאובחן עם בעיית קשב חמורה בגיל 10, כיתה ד'. לפני שאובחן הוא היה אומר לי משפטים כמו: "אני לא מצליח להעתיק מהלוח, אני מסתכל על הלוח, רוצה לכתוב במחברת ושוכח את המשפט", בכל פעם הייתי מרגישה כמו אגרוף בבטן, לא ידעתי איך להתמודד בעצמי עם הקשיים שלו.
יום אחד שהיה בסוף כיתה ג', ששאלתי אותו כמו בכל סוף יום "איך היה בביה"ס היום ?" הוא ענה לי שהמורה העבירה אותו מקום, לשבת ע"י חלון וכל השיעור הוא הסתכל על תוכי ירוק שישב על העץ ובגלל זה לא שמע כלום מכל מה שהמורה אמרה. זה היה היום שהבנתי שבעיית הקשב שלו יותר חמורה ממה ששיערתי, ירדו לי דמעות כי ידעתי שלא הולך להיות לו פשוט בפן הלימודי, אבחנתי אותו, הוא קיבל טיפול תרופתי - שעשה שינויי מדהים! ובכל זאת הבעיה לא נעלמה (לצערי) וככל שהוא גדל והתבגר החלטתי להעצים אותו בדברים שהוא אוהב לעסוק על מנת לגרום לו לחוות הצלחות, לחזק לו את הביטחון העצמי ואת תחושת המסוגלות. היום הוא בן 23 עובד כטבח וקצב באולם אירועים, אחר שלמד שנה שנייה "במכללת השף", הוא אלוף בתחומו, אדם מאושר, שמח בחלקו ואני צופה שעוד יגיע רחוק .
אך הדרך לא היתה פשוטה כלל וכלל! ולא רק עבורו, גם לנו כהורים ומשפחה.
בכל יום אני מאחלת ומייחלת לחברה יותר מכילה, יותר מקבלת ועוטפת את כל סוגי השוני והלוואי וכולנו המורות והמורים תהיה בנו חמלה, הבנה והמון סבלנות ורצון לעזור לילדים והאנשים המתמודדים עם לקויות וקשיים . אמן !

# data[].attributes.headline
הקשיים והרגשות המופיעים בקטעים- יעל מסלטי.

# data[].attributes.subject
הקשיים והרגשות המופיעים בקטעים- יעל מסלטי.

# data[].attributes.body
בקטע 1- היא משתפת שהינה בתפקיד ניהולי ומשתפת בלקות  שלה הדיסלקציה קושי בשפה, בשליפה, ברכישת שפה חדשה, אנגלית  ובקשיים הנלווים ללקות, היא נאלצת לבקש מהמזכירה שלה לקרוא לה מכתבים, לעשות הגהה, מתכוננת לפני כל ישיבה כי נעלמות לה המילים. היא לא העיזה להוציא  מסמך לבדה היא תלויה במזכירה שלה אין לה בטחון, ערך העצמי ירוד מתארת הרגשה של התנהלות בסתר, פחד והקושי שהיא תקועה עקב המצב וכמובן שהלקות מנהלת אותה ומעייפת אותה ומדכא אותה.
בקטע 2- ילד המשתף בקושי לקות שפתית  כתיבה, זיכרון, שהוא משקיע אך הוא נכשל מרגיש בדידות, אף פעם לא הרגיש תחושת שייכות, מרגיש ניכור  חברתי.
בקטע 3- הילד  מתאר פער ביצועי בין הרצון למבחן התוצאה מה שקורה בפועל, ההצלחה בשיח בע"פ מול הכישלון בכתיבה עקב שגיאות וניסוח לקויי, הרגשה של אכזבה כאב והיחס השלילי.
בקטע 4- הרגשה של תסכול לעומת המסוגלות שלה יודעת שהיא מסוגלת להרבה יותר.
בקטע 5- הבחור מתאר את הקושי שמצפים ממנו ותחושת הכישלון ופגיעה בביטחון בעצמי שלו.
קטע 6- מתארת הפרעת קשב, חוסר בטחון.
קטע 7-מספר את הקושי מילדות בגן הילדים קושי התנהגותי .
קטע 8- תיאור הקונפליקט הבחור מצד אחד משתף כן אני נורמאלי כמו כולם ומצד שני מתאר שהוא כישלון לימודי הרגשה שאני חייב להסתתר, לחפות.

# data[].attributes.body
שמי רינת לגני
בעקבות קריאת הקטעים הבנתי עד כמה המצוקה של אנשים הסובלים מבעיית קשב היא קשה עד למאוד עד כדי כך תסכול וקושי בתפקוד היומי. והצער שבדבר שהם מסתירים את הסוד הזה משום שהם מתביישים כי ממלא זו מגבלה בלתי נראית  והחוויה של אותם אנשים שהם למעשה לבד ואין איש שיעניק לתת להם הכלה ואמפתיה
נושא ראשון- אישה דיי אינטליגנטית שהיא דיסלקטית
והיא נאלצת להסתיר אותה מהחברה רואים את התסכול שמלווה אותה בחיי היום יום
בקטע השני - זהו ילד עם קושי שפתי עם קשיי שפה הזועק לקשיים חברתיים ודחייה חברתית בשל בדידותו עם תחושות מצוקה ותסכול בחוויית בדידותו
קטע שני - ילד  בתחילת דרכו עם  לקות בכתיבה וזיכרון. ילד שחווה תסכול שפיתח בעקבות זאת גם בעיות התנהגות הנובעות מפער בין יכולת שכלית ורמת תפקוד
המשותף לכל הקטעים: אכזבה הפחד להיכשל שוב ושוב בעיות חברתיות בעקבות הלקות ביטחון עצמי נמוך .תחושת מסוגלות עצמית ירודה מאד
הרגשה "שהציפיות הן רק לכריות"
ליבי איתם :)

# data[].attributes.headline
רגשות בעקבות הקטעים יאלם מברט דראס תחושות....

# data[].attributes.subject
רגשות בעקבות הקטעים יאלם מברט דראס תחושות....

# data[].attributes.body
קריאת הקטעים עוררה אצלי תחושת תסכול, כאב, לא שייכים, ואני תוהה וחושבת על אותם ילדים, אנשים עם מוגבלויות שונות מה הם מרגישים ואיך מתמודדים בחיי יום יום. כל יום ביומו הם מסתובבים בתחושה קשה, שהם לא שייכים, הם שונים מאנשים סביבם, זו הרגשה נוראית!  אני  מזדהה עם התחושה הזו שלהם  כי היו פעמים שגם אני הרגשתי שאני לא שייכת לסביבה בגלל המוצא שלי.
אני מאמינה שאם החברה שלנו תתאמץ טיפה לקבל, לשלב ולהכיל את השוני במקרה הזה אנשים עם מוגבלויות הם לא ירגישו שונים ולא שייכים.
הוספתי שיר כתפיסה חינוכית שלי, ואני מלמדת את הילדים בגנים בהם אני עובדת לקבל להכיל את השונה מאתנו.

# data[].attributes.attachment_link.title
"שווים" עילי בוטנר בשפת הסמנים – קהילת ראשון לציון

# data[].attributes.headline
רגשות בעקבות קריאת הקטעים- דנית טרם

# data[].attributes.subject
רגשות בעקבות קריאת הקטעים- דנית טרם

# data[].attributes.body
הקטעים הקטנים מתוך חייהם של אותם אנשים מחיים שלמים בהם כל יום נושאים נטל זה, גרם לי להרגיש אמפתיה כלפיהם התחברתי עם חוסר הביטחון והאכזבה מעצמי בחלק מהקטעים. זה נורא להרגיש התסכול המלווה אותם ולהבין בעצם שילווה אותם כל חייהם.

# data[].attributes.headline
תהיות, מחשבות בעקבות קריאת הקטעים -דנית טרם

# data[].attributes.subject
תהיות, מחשבות בעקבות קריאת הקטעים -דנית טרם

# data[].attributes.body
בעקבות הקריאה הרגשתי את הקשיים המלווים את אותם אנשים שסיפרו על הקשיים, על התסכול הרב, האכזבה מעצמם ומהסביבה וה"סוד" שאותו צרכים להסתיר ולשמור. בזמן הלימודים אנו לומדים המון מושגים ולומדים על אותן לקויות אך שקוראים את הקטעים של אנשים שמתמודדים עם לקויות אלו זה מקבל התייחסות שונה.
המחשבה ובעיקר החשש שלי כאשת חינוך, לא לפספס ילדים אלו שמרגשים אכזבה ותסכול למצוא מה נכון להם, להסביר להם שבכל ילד יש כישרון אחר צריך למצוא אותו צריך לחזק אותו. לא תמיד תפקיד ניהול מתאים לכולם ולא תמיד תפקיד זה הוא הנכון. אותה בחורה מתמודדת עם קשיים רבים מסתירה את הסוד שלה " חייבת להראות שזה מתאים לה" אך מלאה בחששות מההווה ובעיקר מהעתיד.

# data[].attributes.headline
קשיים המופעים בקטעים - דנית טרם.

# data[].attributes.subject
קשיים המופעים בקטעים - דנית טרם.

# data[].attributes.body
האנשים אשר מספרים על הקשיים הרבים שלהם סוחבים אותם במשך שנים רבות. כולם מדברים על תסכול, פחד, אכזבה  ובעיקר על חוסר ביטחון.
האי יכולת של אותה בחורה ללמוד לתואר שני, אי יכולת לכתוב, לקרוא ספר שיש מוזיקה ברקע ,נזק נפשי שנשאר עד היום, הרגשה שלא בסדר, קונפליקטים בנוסף קיים גם קושיי חברתי.
מצרפת קישור של הצגה הנקראת: "קונצרטה לשמונה" הצגה המדברת וממחישה איך אותם אנשים בעלי לקות מרגשים.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
תיאטרון הבימה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הצגה אורחת של סמינר הקיבוצים בנושא - ADHD הפרעות קשב וריכוז. סיפורה של כיתה בה שומעים את כל הצלילים: את המזגן המתייפח, את הלשון המצקצקת, את הזבוב המזמזם על הקיר. המורה המחליף, הפסיכולוגית, התלמידים והקהל נבחנים - האם אפשר לחיות בהרמוניה עם הבעיה? ההצגה מדלגת בין סיפורי התלמידים מהעבר, ההווה והעתיד ומחפשת תשובות דרך שירים, אהבות ואמת כואבת. כיתה אחת, שמונה שחקנים לקויים ומקסימים, שרוקדים לצלילי המוסיקה שרק הם שומעים. ההצגה מאושרת על-ידי סל תרבות ועל-ידי תרבות לישראל. ליצירת קשר ולפרטים נוספים: 057-7206392 משך ההצגה: כשעה וארבעים ללא הפסקה. לאחר ההצגה מתקיימת שיחה עם שחקני ההצגה.

# data[].attributes.attachment_link.title
קונצרטה לשמונה: הצגה בנושא - ADHD הפרעות קשב וריכוז | תיאטרון הבימה

# data[].attributes.attachment_link.description
הצגה אורחת של סמינר הקיבוצים בנושא - ADHD הפרעות קשב וריכוז. סיפורה של כיתה בה שומעים את כל הצלילים: את המזגן המתייפח, את הלשון המצקצקת, את הזבוב המזמזם על הקיר. המורה המחליף, הפסיכולוגית, התלמידים והקהל נבחנים - האם אפשר לחיות בהרמוניה עם הבעיה?

# data[].attributes.headline
הקשיים והרגשות המופיעים בקטעים - קרן סבג

# data[].attributes.subject
הקשיים והרגשות המופיעים בקטעים - קרן סבג

# data[].attributes.body
בקטע ה1 - היא מדברת על הדיסלקציה שלה על הקושי לקרוא מכתבים ולבקש מהמזכירה שתעשה הגהה. דיסלקציה הינה לקות למידה שפוגעת בכישורי השפה. במקרה שלפנינו יש לה קושי בללמוד אנגלית, בעקבות הקושי יש לה חוסר בבטחון העצמי וביכולות שלה.
בקטע ה2 - הילד מדבר על רגשותיו, על הבדידות שלו קשה לו לבטא את עצמו קושי שפתי
.בקטע ה3 - ילד שמצליח להתנסח בע"פ יפה ,ובכתב אינו מסוגל. יש לו שגיאות כתיב וניסוחים שגויים. אין התאמה בין הניסוח בע"פ לניסוח בכתב. לקות בכתיבה.
בקטעים הנוספים רואים ילדים שמדברים על בעיות של קשב וריכוז. קושי בלזכור דברים, ילד שעושה בלאגן כי אינו יודע להתמודד עם כשלונותיו, ותנודות במצב הרוח. רגשות של כעס, חוסר אונים, ואכזבה.
כאשר קראתי את כל הקטעים הנ"ל נחשפתי לקושי של אנשים עם לקות למידה שהחברה מצפה מהם לעמוד בנורמות מסויימות ולישר קו עם החברה "הנורמטיבית" דבר אשר מתסכל אותם, כי אינם מצליחים. דבר אשר מובילים אותם לאכזבה אישית וחוסר בטחון. אנחנו כחברה צריכים לדעת לקבל את השונה, להכיל אותו להיות סבלני כלפיו. אנו כמורים מקבלים תפקיד חשוב בהתמודדות עם הלקות, ועלינו לדעת לחזק ולתמוך בילדים ובקשיים שלהם בפן החברתי, הלימודי והרגשי.

# data[].attributes.headline
שני פרץ- קטעי קריאה על לקות למידה

# data[].attributes.subject
שני פרץ- קטעי קריאה על לקות למידה

# data[].attributes.body
אני קוראת את קטעי הקריאה ומקבלת צביטה בלב. כאילו שחלקם נכתבו עליי.
הקושי של אנשים עם לקויי למידה ו"המלחמה" הקיומית ממש של עצמם בעצמם ובאיך שהחברה רואה אותם קשה מנשוא.
הקטע הראשון- גם אני כשקיבלתי תפקיד ניהולי כמנהלת גן לא האמנתי שבאמת אני מסוגלת. לא כי אין לי את היכולת הרגשית, המנטלית, הפיזית לעשות זאת. חשבתי על הצדדים הניהוליים- כמי שמאובחן עם קשיי שליפה ודיסקלקוליה ומעט קשב לכל דבר התכוננתי מלא. לפני כתיבת הודעות להורים גם אני הייתי בודקת הגייה שבטעות לא "יגלו" שאני עם לקויות מסויימות. לפני וועדות לילדים הייתי מתכוננת היטב כדי שלא יתקילו אותי עם שאלות (שאני יודעת עליהן את התשובות כי אני כל כך מכירה את הילדים ומחוברת אליהם אבל הקושי בשליפה יכול להוות לי מכשול).

הקטע השישי- ההרגשה של ילד בכיתה א' שלא מצליח לעשות את מה שמצפים ממנו ומשם נובע ההפרעות התנהגות- אני מאמינה שאם מורה טוב יבחין בקושי לפני שמתפרצת הבעית התנהגות - אז יהיה לאפשר למנוע את התפרצותה.

כולנו שווים, כולנו יכולים, לכל אחד צריך להתאים את דרכי ההוראה המותאמים לו ולהוביל אותו בדרך להצלחה.

# data[].attributes.headline
ספיר תורג'מן- בעקבות קטעי הקריאה על לקות למידה.

# data[].attributes.subject
ספיר תורג'מן- בעקבות קטעי הקריאה על לקות למידה.

# data[].attributes.body
קריאת הקטעים כולם עוררו בי רגשות דומים של תסכול ועצב. מאוד קשה לי לתאר לעצמי מה אנשים עם לקות למידה עוברים בחיי היום יום שלהם, זה מרגיש כמו להיות כלוא בגוף עם מוגבלות כשהקוגניציה תקינה ואי אפשר להביא לידי ביטוי שום יכולת. האנשים האלו הביעו כל כך הרבה תסכול מהמצב בו הם נמצאים ומכך שלקות הלמידה הובילה אותם או להסתגרות בחלק מהמקרים מתוך בושה שאני לא טוב מספיק, או להתפרצות ובעיות התנהגות כי זו הדרך שלי לבטא את הקושי.
חשבתי על עצמי בתור גננת בחנ"מ וכמה ילדים אני פוגשת שעולה אצלי החשש שהם לקויי למידה, וכנראה יאובחנו כך בעתיד וירגישו את אותם רגשות תסכול. הילדים האלו כרגע לא יודעים שהם לקויים, הם תמימים.. מנסים, נהנים בעיקר מחווית הגן שלא דורשת מהם יותר מדי בפן הלימודי, וכשלא מצליחים במשימה לימודית לא לוקחים זאת קשה, הם מיד חוזרים לשחק... כמה עצוב לי לראות שהילדים האלו שרובם כרגע עם ביטחון, עם חברים, עם יכולות אחרות עלולים לאבד את אלו בגלל המודעות שפתאום תנחת עליהם כשיבינו כמו אלו שבקטעים- שהם עם מוגבלות, שהם לא כמו כולם.
מרגיש לי שהתפקיד שלי כגננת הוא להעצים אותם ואת הביטחון שלהם למרומים, לייצר להם חוויות הצלחה גם בקושי שלהם כי זה הבסיס שצריך להיות חזק ויציב כשיתקלו בקשיים בעתיד. אולי בזכות זה שאעצים אותם ואספק להם ביטחון הם יצליחו למצוא את המוטיבציה להתגבר על הקשיים ולקבל את עצמם עם המוגבלות והקושי, ולאהוב את עצמם בדיוק כך.

# data[].attributes.headline
קשיים המופיעים בקטעים- מיטל ו

# data[].attributes.subject
קשיים המופיעים בקטעים- מיטל ו

# data[].attributes.body
* דיסלקציה -העובדת לא יכולה לכתוב ללא עזרה בהגהה, מורידה לעצמה את הביטחון העצמי. תסכול- לא מצליחה ללמוד אנגלית ובכך לא יכולה להתקדם לתואר שני, תסכול- תקועה בגלל המצב
*בדידות- הילד מרגיש לבד, מפחד להוציא מילה מהפה כי יעליבו אותו, מרגיש שמתעלמים ממנו ולא שייך, מפחד לדבר- אולי יש לו קושי או גמגום שיגרום להעלבה
* קשה לילד לכתוב- כן מנסים לעזור לו אך ללא הועיל , יש לילד דיסלקציה בכתיבה לא בדיבור
* חוסר אונים- הבדיקה לא עזרה אלא רק חיזקה את התחושה של חוסר האונים, מרגישה שהיא נכשלת בכל דבר ואין לזה פתרון
*חוסר בטחון ודימוי עצמי נמוך- לא עומד בציפיות של עצמו, מרגיש שהוא לא יכול לעשות כלום, ומתאכזב כל פעם מחדש
*הפרעת קשב וריכוז- הילדה נמצאת בכיתה אך "לא בכיתה" קשה לה עם כל הפרעה קטנה ולא מצליחה לזכור מה שאומרים לה, חוסר בטחון- אני לא מליחה להסתדר , לא סומכת על עצמי
*הילד לא מקבל מה שאומרים לו וההתמודדות שלו היא ההפרעה בכיתה, לילד הפרעת קשר וריכוז לא מצליח להשלים משימות, מודע לבעיה שיש לו
*חוסר בטחון עצמי- הילד מפחד להתבלט, לדבר, או להשתטות

רגשות בעקבות הקטעים:
ישנם אנשים וילדים עם המון בעיות וזה גורם להם להרגיש מתוסכלים זה מוריד להם את הביטחון העצמי שלהם וגורם להם לרצות להרגיש כמו נעלמים, אנחנו כאנשי צוות צריכים לזהות זאת ולתת את המענה הנדרש

תהיות ומחשבות:
כשאנו נחשפים בחיי היום יום לילדים כאלה , עד כמה שנראה שהכל מתנהל כשורה פתאום אנחנו מבחינים בדבר הגורם לילד לרגשות כמו בדידות ,נבדלות קשה לו להתחבר לחברה ומרגיש אי שייכות , או כמה החוסר בטחון משפיע עליו אנחנו צריכים לתת את המענה ולעזור להתמודד עם הקיים

# data[].attributes.headline
לימור חיים - מחשבות ורגשות שעולות בעקבות קריאת הקטעים תפסו אותי בדברים שנאמרו : " הייתי בקונפליקט עצום. מצד אחד ראיתי שאני כן נורמאלי, איכשהו כמו כולם,  מצד שני אני כישלון לימודי . ואז הרגשתי שאני מוכרח  כל הזמן להסתיר, לחפות ניסיתי לא להתבלט לא  להיות " - לא מספיק הקשיים הלימודיים בכתיבה בקריאה וכ"ו מתווסף גם הקושי החברתי והרגשי לחיות יום יום בקונפליקט האם אני נורמלי האם אני כמו כולם החברה כל הזמן מתייגת יש לה קריטריונים לנורמאלי ולא נורמאלי והרצון והכמיהה להיות כמו כולם זה מאוד קשה מעייף מתיש מתסכל והכי כאב לי המשפט ניסיתי כל הזמן לא להיות הקשיים שלו וההתעסקות  בקונפליקט ובנורמאלי הובילו לחוסר ביטחון ואמונה בעצמו וביכולות והוא כל הזמן מחפש להתחבא, להסתיר, לברוח  ואנו כחברה כאנשי חינוך צריכים לחבק את התלמידים האלה לתת להם כלים לצד הלימודי החברתי והרגשי על מנת למנף אותם ולהעצים אותם ולגלות אמפתיה . 

# data[].attributes.subject
לימור חיים - מחשבות ורגשות שעולות בעקבות קריאת הקטעים תפסו אותי בדברים שנאמרו : " הייתי בקונפליקט עצום. מצד אחד ראיתי שאני כן נורמאלי, איכשהו כמו כולם,  מצד שני אני כישלון לימודי . ואז הרגשתי שאני מוכרח  כל הזמן להסתיר, לחפות ניסיתי לא להתבלט לא  להיות " - לא מספיק הקשיים הלימודיים בכתיבה בקריאה וכ"ו מתווסף גם הקושי החברתי והרגשי לחיות יום יום בקונפליקט האם אני נורמלי האם אני כמו כולם החברה כל הזמן מתייגת יש לה קריטריונים לנורמאלי ולא נורמאלי והרצון והכמיהה להיות כמו כולם זה מאוד קשה מעייף מתיש מתסכל והכי כאב לי המשפט ניסיתי כל הזמן לא להיות הקשיים שלו וההתעסקות  בקונפליקט ובנורמאלי הובילו לחוסר ביטחון ואמונה בעצמו וביכולות והוא כל הזמן מחפש להתחבא, להסתיר, לברוח  ואנו כחברה כאנשי חינוך צריכים לחבק את התלמידים האלה לתת להם כלים לצד הלימודי החברתי והרגשי על מנת למנף אותם ולהעצים אותם ולגלות אמפתיה . 

# data[].attributes.headline
אורית רוקח - התייחסות לקטעים והיחסות אישית.

# data[].attributes.subject
אורית רוקח - התייחסות לקטעים והיחסות אישית.

# data[].attributes.body
התייחסות אישית לקטעים –[כשקראתי אותם היה לי כיווץ בבטן שיש אנשים שמסתובבים בעולם בתחושה של חוסר הצלחה ממקום שהם יודעים שהם יכולים אבל המציאות מוכיחה אחרת. חלקם ניסו לטפל אך לא קיבלו מענה מותאם להם או המשגה למה שקורה להם וזה רק הנציח את תחושת חוסר ההצלחה ואת המשך ההתנהגות שמובילה אותם.
בקטע הראשון –
מצד אחד רואים את הרצון שלה להצליח למרות הלקות ובה היא מגייסת את המזכירה שתערוך לה הגאות לפני כל מסמך או ישיבה חשובה על מנת לא להיתפס "לא ראויה" לתפקיד הניהולי ומצד שני היא מתארת את הרצון שלה ללמוד ואת החוסר יכולת שלה להתמודד עם עוד מעמסה.
בסוף היא מתארת את התסכול היא גדול שיש לה זה התסכול של אנשים עם דיסלקציה- מצד אחד היכולת הקוגניטיבית תקינה, יש תובנות ועושר פנימי רב, ומצד שני יש מגבלות. זה מדכא, כי המוגבלות מקבעת את האינטלקט וזה נורא".

בקטע השני –
הבחור מתאר את תחושת הבדידות וניכור שהוא מרגיש ברמה החברתית והרצון שלו להיות במשהו יותר גדול .

בקטע השלישי –
הבחור מתאר את הפער בין מה שהוא רוצה לבין מה שקורה בפועל את הלחץ והתייחסות השלילית לעיתים שיש סביבו. יש פה גם תחושה של ייאוש שהוא משקיע אבל עדין לא מצליח ועד כמה שהסובבים אותו אומרים לו שהוא יכול אבל לא באמת עוזרים לו להתמודד.

בקטע הרביעי-
הבחורה מתארת את רגשות התסכול האלה, כשהיא יודעת שהיא שווה הרבה יותר ממה שהיא מסוגלת לעשות. ולמרות שהלכה לעשות אבחון חזרה "בידיים ריקות" שמחזק את התחושה שהכל בסדר אבל שום דבר לא מצליח לה.

בקטע החמישי –
החבור מתאר את התחושה של חוסר עמידה שלו בצפיות שלו מעצמו והסובבים אותו והוא נמצא בספירלה של תחושת כשלון מתמדת הפוגעת בביטחון העצמי ומלווה עוד שנים רבות.

בקטע השישי –
הבחורה מתארת קושי של הפרעת קשב של חוסר הצלחה המנציחה את החוסר בטחון שלמרות שהי מנסה, ומוצאת לעצמה אסט' פיצוי היא עדיין נמצאת בתחושה של חוסר הצלחה.

בקטע השביעי-
הבחור כאן מתאר נבואה שמגשימה את עצמה לאורך שנים – כבר בגן כשהיה לו קושי בחר לברוח אל ההתנהגות מפריעה שמסתירה את הקושי ובמהלך השנים היה יותר קל להפריע מאשר להתמודד עם הקושי. וכך הוא יצר פערים המנציחים את תחושת הקושי שחווה עוד בגן.

בקטע השמיני –
הבחור מתאר את הקונפליקט עצום. מצד אחד ראיתי שהוא כן נורמאלי, איכשהו כמו כולם, מצד שני- הוא כישלון לימודי. ואז הוא מנסה לא להתבלט, שלא יתפסו אותו לא מבין.

# data[].attributes.headline
רגשות בעקבות קריאת הקטעים

# data[].attributes.subject
רגשות בעקבות קריאת הקטעים

# data[].attributes.body
כמי שמתמודד עם הפרעת קשב וריכוז הצלחתי להתחבר ולהרגיש אמפתיה לתיאורים ולסיטואציות המתוארות.
אני מכיר היטב את תחושת התסכול במיוחד לפני שאובחנה אצלי הפרעת הקשב. מפספס את ההסעה לבית הספר, לא מספיק לענות על כל השאלות במבחן בגלל חוסר ביכולת ארגון ושליפה ועוד.
תחושת התסכול(בעוצמה התואמת את גיל הילד) חיונית להתפתחות תקינה , והתגובה שלנו כאנשי חינוך לאותם תסכולים של הילדים תקבע במידה רבה את האופן בו יתמודדו הילדים עם תסכולים ואתגרים בחייהם הבוגרים.
ולכן בנימה אישית אני חושב כי למרות הצורך הטבעי שלנו "להציל" את הילדים מתחושת תסכול כדאי שנעניק להם כלים להתמודדות עם תסכול - כאשר זה יגיע, והוא לבטח יגיע.

# data[].attributes.headline
רגשות בעקבות קריאת הקטעים- קורל ראובן

# data[].attributes.subject
רגשות בעקבות קריאת הקטעים- קורל ראובן

# data[].attributes.body
הרגשתי בכל אחד מהקטעים שהתלמיד עם הלקות מבין שהוא לא כמו כולם, מה שעלול להתפרש כחסר אינטלקטואלי. בקטע הראשון הבחורה אומרת כי "המוגבלות מקבעת את האינטלקט".

מהקטעים אני למדה כי החברה שבה אנו חיים היא בעלת רגישות גבוהה לכל מה שקשור בהישגים (זה מתוך העיניים של אותם אנשים שמשתפים בצפיות של הסביבה מהם). ולכן החברה לעיתים מתקשה לקבל את אותם אנשים שמתקשים בלימודים. הרצון של הילדים לעמוד בדרישות ובציפיות של החברה, שלעיתים אינה מסוגלת לקבל את השונות, מוביל לתחושת חוסר ביטחון ודימוי עצמי נמוך אצל אותם אנשים. ברגע שהסביבה תכיר בשונות של אותם אנשים, אותם אנשים לא ירגישו שהם צריכים להסתתר או "להחביא" את המגבלה שלהם. מקריאת הטקסטים עולה כי הילדים חווים תסכול, פחד, בדידות, כעס.

# data[].attributes.headline
קשיים המופיעים בקטעים- קורל ראובן 

# data[].attributes.subject
קשיים המופיעים בקטעים- קורל ראובן 

# data[].attributes.body
קשיים המופיעים בקטעי קריאה-

קטע 1- ניתן לראות שהבחורה שקיבלה את תפקיד הניהול לוקה בדיסלקציה- דיסלקציה היא לקות למידה אשר פוגעת בתהליכים הקשורים בכישורי שפה. במקרה הנדון ניתן להבחין כי במשימות הדורשות שימוש בשפה, קריאה וכתיבה הדסלקציה משפיעה על היכולות של אותה בחורה- לא מצליחה ללמוד שפה, מתקשה בכתיבה. מה שגורם לה לחוסר ביטחון ולפגיעה בדימוי העצמי.

קטע 2- הילד מתאר מצב שאף אחד לא מקשיב לו ושהוא מרגיש לבד. נראה כי הוא לוקה בלקות שפתית.

קטע 3- ניתן לראות כי לילד יש ליקוי בכתיבה (איך זה יכול להיות שאתה מצליח כל כך יפה שאתה מדבר ואתה לא מסוגל לכתוב). ליקוי כתיבה. יכול להתבטא באיטיות כתיבה, שגיאות כתיב רבות, ניסוחים שגויים, רמת התוכן בכיתה נמוכה מרמת הדיבור בעל פה.

קטע 6 – נראה כי הילדה סובלת מהפרעת- קשב וריכוז- נוטה להתקשות להתרכז כשיש מסיח או גירוי ברקע, לא מצליחה לזכור דברים שאומרים לה.

קטע 7- הילד מתאר כי הוא מפריע בשיעורים ועושה באלגן. נראה כי הילד לוקה בהפרעת קשב וריכוז אשר באה לידי ביטוי  בפעילות יתר, חוסר התמדה בביצוע מטלות, תנודות במצב הרוח, התמודדות לא טובה עם כשלונות (עצם זה שלא הצליח גרם לו לחוסר ביטחון ולהרגיש תחושה שהוא לא שווה כלום). כמו כן לוקה בליקויים בתפיסה חזותית.

# data[].attributes.headline
תהיות ומחשבות - קורל ראובן

# data[].attributes.subject
תהיות ומחשבות - קורל ראובן

# data[].attributes.body
כשקראתי את הקטעים חוויתי והרגשתי את התסכול, חוסר האונים, חוסר והביטחון והייאוש של כל אחד מהאנשים בקטעים.  המחשבות שעברו לי בראש הן איך ניתן לעזור לילדים האלה להתמודד עם הלקות ואיך ניתן לראות אותם ושהם לא יהיו "שקופים" בעיני עצמם ובעיני הסביבה. אני חושבת שלהורים ולמורים יש תפקיד חשוב בהתמודדות עם הקשיים הכרוכים בלקות, הן בפן הלימודי והן בפן הרגשי. חשוב מאוד ולהתמקד בתמיכה ובחיזוק יכולת ההתמודדות של אותם אנשים מול המכשולים הלימודיים, הרגשיים והחברתיים העומדים בדרכם.

# data[].attributes.headline
קשיים המופיעים בקטעים וקישור להגדרה

# data[].attributes.subject
קשיים המופיעים בקטעים וקישור להגדרה

# data[].attributes.headline
שרונה שמולביץ - קשיים בקטעים

# data[].attributes.subject
שרונה שמולביץ - קשיים בקטעים

# data[].attributes.body
קושי בתפיסה ובעיבוד הפונולוגי, דיסגרפיה שבאה לידי ביטוי בצורך של הכותבת לקבל עזרה מהמזכירה שלה בהגהה, לפני כל פרסום מסמך.
https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%93%D7%99%D7%A1%D7%92%D7%A8%D7%A4%D7%99%D7%94

קושי ברכישת שפה נוספת, אנגלית, ובכך להתקדם לתואר שני - דיסלקציה.
https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%93%D7%99%D7%A1%D7%9C%D7%A7%D7%A1%D7%99%D7%94

לקות שפתית - הבחור מתאר מצב שהוא הוא מפחד לדבר מאחר ואף אחד גם כך לא יהיה קשוב אליו.
https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%9C%D7%A7%D7%95%D7%AA_%D7%A9%D7%A4%D7%94

הפרעת קשה וריכוז: "אני מפחדת שדעתי תוסח ושהכל לא יתקתק".
https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%94%D7%A4%D7%A8%D7%A2%D7%AA_%D7%A7%D7%A9%D7%91,_%D7%A8%D7%99%D7%9B%D7%95%D7%96_%D7%95%D7%94%D7%99%D7%A4%D7%A8%D7%90%D7%A7%D7%98%D7%99%D7%91%D7%99%D7%95%D7%AA

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
דִּיסְלֶקְסְיָה (מ יוונית: dys = קשה + lexis = מילה, נכתב גם בצורה הלא-תקנית: דיסלקציה. בעברית: הַפְרָעַת קְרִיאָה) היא לקות מולדת המסווגת כ" לקות למידה" המפריעה להליכים קוגניטיביים (תהליכי ארגון, עיבוד וניתוח מידע) הקשורים בכישורי ה שפה ודרושים ל קריאה.

מקור הדיסלקסיה הוא נוירולוגי ואינו תוצאה של תפקוד אינטלקטואלי נמוך, של ליקויים רגשיים או של הוראה לקויה.

הדיסלקסיה היא הלקות השכיחה ביותר בקרב אוכלוסיית ליקויי הלמידה וניתן למוצאה בדרגות חומרה שונות. הדיסלקסיה מאובחנת אצל גברים בתדירות רבה יותר מאשר אצל נשים, אך יש הטוענים שהיא נפוצה במידה שווה אצל גברים ונשים. הדיסלקסיה אינה נעלמת עם הגיל, אך ניתן ללמוד להתמודד עמה במידה ניכרת.

הקשר בין לקות זו לבין הלקות הקוגניטיבית הקרויה דיסגרפיה ומתבטאת בהפרעות ב כתיבה ו איות, אינו מובן. יש הטוענים[ שעבור חלק מהסוגים של הדיסלקסיה והדיסגרפיה מדובר בשתי צורות של אותה לקות.

ככלל, לקות למידה היא מצב בו אדם מתקשה ללמוד או להפעיל ידע קיים, ביחס למצופה מאנשים ב גילו, ב מנת משכלו והשכלתו. בהתאם לזה, אדם בעל דיסלקסיה יקרא פחות טוב מאנשים אחרים בעלי משכל וגיל דומה לשלו, שעברו הליך הוראת קריאה דומה לשלו. תהליך רכישת הקריאה ילווה בקשיים כבר מכיתה א' ויכול להמשך מספר שנים, כאשר הקריאה נותרת מצרפת, איטית ורצופת שגיאות. הדיסלקסיה אינה נעלמת עם הגיל, כך שגם דיסלקטים בוגרים אשר הצליחו להגיע לרמת קריאה נורמלית מבחינת קצב ודיוק, מראים ליקויים הפוגמים באוטומציה של הקריאה. דיסלקטיים מתקשים ביותר בקריאה גם בהינתן תנאי לימוד אופטימליים, הכוללים שיטת הוראה נכונה, כיתה שקטה, מורה טוב וסיוע של הוראה מתקנת.

על מנת לקרוא בצורה יעילה יש לקשר בין צורת האות לצלילה וכן לצרף את הצלילים הללו למילים. ליקוי ברכישת הקריאה מתבטא בעיקר בקשיים ניכרים בלמידת כללי המיפוי של סימני כתב להגאים. כלומר, ישנה פגיעה ביכולת לקשר בין הצורה החזותית של אות או סימן ניקוד מסוים ל צליל שהם מייצגים ב שפה ה מדוברת. הקושי מתמקד באופן ספציפי ב פונמות שהן היחידות השפתיות הקטנות ביותר שמהן מורכבות ה הברות של ה מילים, וקשורה להנמכה ב מודעות פונולוגית המאפיינת את הדיסלקסיה. בהתאם לכך, אופי הביטוי של הלקות משתנה בהתאם למאפיינים הספציפיים של שיטת הכתב הנהוגה עבור שפה מסוימת. כך נראה הבדל משמעותי בין קשיי קריאה בשפות אלפביתיות כמו עברית ו אנגלית, לבין שפות לוגוגראפיות כמו סינית.

כאמור, הקושי הנגרם בעקבות הדיסלקסיה מתמקד רק ביכולת הקריאה הטכנית, הבאה לידי ביטוי בפענוח הקוד הגרפי והקישור בינו לבין הייצוג הצלילי של המילים. לכן, לקות קריאה אינה משפיעה ישירות על היכולת להבין מילים דבורות וטקסטים מושמעים. זאת משום שבתהליך הפיענוח של מילים דבורות קיימים גורמים נוספים שאינם תלויים בכושר ההפרדה בין צלילים, כגון: מעטפת גל הקול, תנועות שפתיים וידיים של הדובר, הבעות פנים, הנסיבות בהן נאמרים הדברים ועוד.

קשיים משניים, בעיות נלוות ומניעתם

הפגיעה הראשונית ביכולת הפענוח האוטומטית של הכתב הופכת את הקריאה לתהליך מכביד המצריך השקעה מאומצת של משאבי קשב רבים. הפענוח עלול לדרוש מאמץ כל-כך רב עד שאין פניות להבנת הנקרא, לפיתוח אסטרטגיות יעילות ולתהליכי למידה אחרים. בנוסף המאמץ הנדרש לקריאה גורם לדיסלקטים רבים להימנע מקריאה ככל הניתן, דבר שיוצר חסך בתרגול המיומנות ובחשיפה לשפה הכתובה בהשוואה לבני הגיל.

מסיבות אלו ואחרות, ללא טיפול מתאים דיסלקסיה עלולה להוביל לבעיות נלוות מעבר לקשיי הקריאה הראשוניים ולפגוע באופן משני בהתפתחותן של מיומנויות למידה גבוהות יותר, כמו: עיכוב בתהליך הרכישה של כתיב תקין, הנמכה בהבנת הנקרא, ופגיעה בכושר ההבעה בכתב. הקשיים הטכניים הראשוניים והמשניים פוגעים ביכולת של ה תלמיד הדיסלקט להשתמש ב ספרי לימוד ו טקסטים נוספים על מנת להפיק מהם את ה ידע הנדרש מבני כיתתו. באופן זה עלול להיווצר פער מול קבוצת השווים, אשר ישתקף בירידה ב ציונים. במקרה זה הציונים אינם משקפים בהכרח את יכולת ההבנה הכללית של התלמיד, דבר העלול להוביל ל תסכול ופגיעה ב דימוי העצמי. מכאן קצרה הדרך ליצירת קשיים רגשיים, חברתיים ו התנהגותיים.

קיים קשר בין שיווי משקל וקואורדינציה לדיסלקסיה.[ קושי בדיוק שטף קריאה או יכולת השכלתית אינה קשורה לגיל האדם.

אף על פי שלא ניתן "לרפא" את הדיסלקסיה, אפשר בהחלט להימנע מרוב ההשלכות השליליות שעלולות להיות לה על אופן התפתחותו ואיכות חייו של האדם. טיפול מתאים בשלב מוקדם יכול לשפר את מיומנות הקריאה הטכנית ככל הניתן, לספק כלים לעקיפת הקשיים ודרכי למידה יעילות. כך, בעזרת איתור מוקדם ניתן לצמצם ואף למנוע את היווצרותן של בעיות נלוות כגון פערים בידע, צלקות רגשיות וקשיים חברתיים-התנהגותיים. דיסלקסיה בגילאים שונים:

ילדים: בגלאי הגן ניתן לראות ביטוים נוספים ללקות שבאה לידי ביטוי: בקושי להתלבש בצורה נכונה, עיכוב בשפה, קושי לבצע פעולות מוטוריות בזמן משחק (נופל, מתקשה לדלג, לקפוץ), בלבול בין צבעים, אחיזת כלי כתיבה בצורה מסורבלת, חשיבה איטית, מתקשה במשימה פשוטה לטווח גילו. בנוסף לכך ניתן לראות ביטוי ללקות זאת גם בשלב בית הספר שבאה לידי ביטוי בכתיבה, קריאה ואיות. לעיתים הקשיים הלימודיים מלווים בתסכול רב אשר בעקבותיו עלולים להתפתח הפרעות רגשיות וקושי ביצירת קשרים חברתיים. לכן האבחון המוקדם והטיפול חשובים להתפתחות הרגשית והלימודית של הילד.

מבוגרים: הלקות מתגלה בשלבים שונים בחיים, גם בגיל הבגרות. רבים מהמבוגרים בעלי הדיסלקסיה מעולם לא ידעו על קיום לקות זו אצלם, הם גילו זאת בסביבת עבודתם על ידי קושי בביצוע משימות שונות לדוגמה: מילוי טפסים. רובם מרגישים תסכול וביטחון עצמי ירוד וכאשר הם מגלים כי יש פתרון לכך הם חשים הקלה (צ'יברס, 2011). בנוסף ישנם סטודנטים המעידים כי יש להם קשיים עם כניסתם לאוניברסיטה: בקליטת דברים הנאמרים בקצב מהיר, פיצול הקשב מול הכתיבה, קושי בארגון המידע, קושי בלימוד שפה זרה, פער משמעותי בין הבעה בכתב לבין הבעה בעל פה ושגיאות כתיב מרובות. מכיוון שאין מדובר בבעיה באינטליגנציה בעלי הדיסלקסיה מצליחים להשתלב בשוק העבודה במגוון תחומים: אדריכלות, אמנויות, מדעי המחשב, בניין, אלקטרוניקה, הנדסה, בידור, מתמטיקה, פיזיקה וספורט. מכיוון שרבים מבעלי הלקות נאלצו להתמודד עם קשיים מורכבים הם מפתחים יכולות התמודדות והתמדה שעשויות להפוך ליתרון בשוק העבודה.

בשפת הדיבור לעיתים מכנים אדם בעל דיסלקסיה כ דיסלקט או דיסלקטי.

ישנן הגדרות רבות ושונות לדיסלקסיה. בנוסף, לאנשים שונים הלוקים בדיסלקסיה יש תסמינים שונים וחוּמרה שונה לתסמינים אלה ויש דרכים שונות לחלק את האוכלוסייה הדיסלקטית לתת אוכלוסיות על פי סוגי הדיסלקסיה. נכון לשנת 2010, חלוקת הדיסלקטים לקבוצות לפי סימפטומים ולפי ההסברים המוצעים לסימפטומים משתנה בין קבוצות החוקרים וכל חלוקה כזו היא עדיין שנויה במחלוקת.

דיסלקסיה פונולוגית (לקות בעיבוד מידע פונולוגי) - אצל פעוטות היא עשויה להתבטא בקושי בדיבור, בניסוח מילולי ובאוצר מילים דל. בגילאים מבוגרים יותר היא עשויה להתבטא בקשיים בפענוח הקול ובהפעלת מיומנויות קריאה ואיות שכבר נרכשו, בקושי ברכישת איות ובניסוח מסורבל. קשיים אלו משקפים חוסר יעילות של תהליכי העיבוד הפונולוגיים במוח. דיסלקסיה פונולוגית מאופיינת ברמת רגישות נמוכה למרווחי זמן במערכת התפישה השמיעתית (כלומר, היכולת לזהות ששני צלילים המושמעים במהירות זה אחר זה אינם צליל אחד). במקרים אילו לא נראית פגיעה ביכולת הבנת שפה דבורה בתנאים נוחים, אך כאשר הסביבה רועשת או כאשר צריך להאזין לשני דברים בו זמנית, הלוקים בדיסלקסיה פונולוגית מתקשים בתפיסת הדיבור.

דיסלקסיה לקסיקלית (לקות במסלול הלקסיקלי) - מתבטא בקושי בהפיכת מילה כתובה חדשה למילה מובנת, קושי בזכירת איות (המתבטא לרוב גם בדיסגרפיה מסוג בעל סימפטומים דומים).

דיסלקסיה וויזואלית (לקות בעיבוד מידע ראייתי) - נשענת על הרעיון שקריאת טקסט מבוססת על תהליך סריקה חזותי המורכב מנעיצות המבט ותנועות הקפצה קצרות של העיניים להמשך השורה. ישנו קושי, במיוחד בגיל צעיר, להבדיל בין דמות לרקע (קושי ביחס לאנשים חסרי לקות ולא לאנשים עם לקות ראייה), קשיים במיקוד המבט בנקודה הרצויה, בסריקה ראייתית, בזכירת מראה כללי של מילה, בהתמקדות באות אחר אות בעת קריאת מילה שאינה מוכרת, בלבול בין אותיות שההבדל הוויזואלי ביניהן הוא הבדל כיוון בלבד (כגון b ו-d, קושי זה עשוי להתבטא גם בדיסגרפיה עם סימפטום דומה). מעבר לכך, דרוש להם מאמץ רב כדי לקרוא והם עשויים לקבל בעקבות הקריאה מיגרנה הממוקדת באזור האחורי של הראש (בשל תהליך הרחבת כלי הדם שסביב אונת הראייה). אומנם במקרים מסוימים של דיסלקסיה התפתחותית אכן נעשות שגיאות קריאה חזותיות העשויות להתאים להגדרה זו, אך קשה להאמין כי ליקוי מעין זה עלול לעכב תהליכי רכישת קריאה באופן מכריע וללא פגם נוסף.

דיסלקסיה משולבת - המורכבת משניים או יותר מהסוגים שהוזכרו קודם. ככל הנראה, אותו מנגנון פתולוגי גורם אצלם לכל הסימפטומים של כל הקבוצות ואין להם מצב של שני סוגי דיסלקסיה הקיימים באופן בלתי תלוי. למעשה, כלל קיומה העצמאי של הדיסלקסיה הוויזואלית אינו ברור וייתכן שכל אדם דיסלקטי ויזואלי חייב להיות גם דיסלקטי פונולוגי. הסבר אפשרי למנגנון פתולוגי אחד שמחולל את כל הסימפטומים האלה, הוא קושי בעיבוד נתונים מהיר, שגורר הבנה שטחית לחלקי דיבר והברות, ועשוי להתבטא גם בעיבוד מידע ויזואלי ואפילו מוטורי. חיזוק להסבר זה מתקבל מהקושי בהערכת זמן וחישת זמן שיש לדיסלקטים רבים. פגם בעיבוד מידע המגיע במהירות גבוהה עשוי לנבוע מפגם באזורי פענוח השפה באונת הצדע השמאלית או בחלקו הימני של המוחון.

יש הכוללים במונח "דיסלקסיה" גם את תופעת האלקסיה, שהיא הפרעת קריאה קוגניטיבית נרכשת.

הגורמים לדיסלקסיה נמצאים כיום תחת מחקר מקיף, והחוקרים מנסים להבין אותה בדיסציפלינות שונות, ובהן: נוירואנטומיה, נוירופיזיולוגיה, נוירוקוגניציה, נוירובלשנות, מיקרוביולוגיה, גנטיקה ועוד. אולם המנגנון ה פתולוגי המחולל את הדיסלקסיה טרם פוענח.

ההשערה המחקרית הרווחת היא שלדיסלקסיה יש רקע תורשתי ושבסיסה גנטי. מחקרים מראים שהסיכוי של בן לאב דיסלקטי ללקות באותה ההפרעה מגיע לכ-50 אחוז (אצל נשים האחוזים קטנים יותר). נראה כי לסוגים שונים של דיסלקסיה יש דרכי הורשה שונות.

כמו כן, נראה שדיסלקסיה מערבת פגיעה כלשהי ב מערכת העצבים. למשל, לאנשים עם דיסלקסיה יש יותר קשיים הקשורים לתפקוד של המוח הקטן לגבי תנועת איברים ושיווי משקל.

נוירוביולוגים מצאו הבדלים שונים במבנה ה מוח של אלו הסובלים מדיסלקסיה לבין שאר האוכלוסייה. חלק מההבדלים קשורים לשוני בסימטריה או באי הסימטריה בין אזורים קשורי שפה באונת הצדע, חלק ב גשר המוח וחלק ב צרבלום. אולם, למרות האחידות בעצם הממצא לפיו יש שוני, אין אחידות בין המחקרים לגבי טיב השוני. זאת משום שהדגימות למחקרים היו מתוך אוכלוסיות שונות, הגדרת אדם כלוקה או אינו לוקה בדיסלקסיה נעשתה באופן שונה וגם שיטות המדידה במחקרים היו שונות. מעבר לכך, סביר שגם סוגי הדיסלקסיה במחקרים היו שונים. כמו כן, קשה לדעת אם שוני זה או אחר בין הדיסלקטים לאוכלוסייה הכללית נובע מהדיסלקסיה עצמה, מהתפתחות מנגנון פיצוי ספונטני שלה, או מאימון ו הוראה מתקנת לפיצוי על הדיסלקסיה (אזורים במוח מתפתחים בעקבות אימון, במיוחד בעקבות אימון בגיל צעיר).

אחד הממצאים המרכזיים במחקרים הנוירופתולוגיים היה זה של סלמלין ושותפיו (1996). הם גילו שכאשר מראים לאדם חסר לקות מילה, תוך 180 מילי-שניות מופעל אצלו אזור קשור שפה באונת הצדע השמאלית ואילו אצל דיסלקטים אזור זה אינו מופעל. אולם, אצל שני שלישים מהדיסלקטים שבמדגם הופעל במקומו אזור שונה לחלוטין בצידו האחר של המוח, בתוך 300 מילי-שניות מהגירוי.

ממצא מרכזי אחר היה בהשוואה בין דיסלקטים סינים, ששפתם נכתבת ב כתב סמלים, לבין דיסלקטים ששפתם נכתבת בכתב פונטי (כגון אנגלית ועוד). נמצא כי בין דיסלקטים סינים לבין דיסלקטים דוברי "שפות פונטיות" יש הבדלים באזורי ה מוח הבעייתיים. ידוע גם, כי דיסלקטים רבים מוכשרים ב ציור. ייתכן אפוא כי ב"שפות פונטיות" יהיו אנשים שייחשבו כדיסלקטיים, אך לא כן ב"שפות ציוריות", ולהפך. בהתאם לכך, נמצא שלאנשים בעלי לקויי קריאה אין פגיעה ב זיכרון חזותי-מרחבי אלא רק ב זיכרון העבודה המילולי, כנראה כתוצאה משנית של ההנמכה ב מודעות הפונולוגית אשר פוגעת בלולאה הפונולוגית.

דיסלקסיה יכולה להיות נרכשת או התפתחותית.

דיסלקסיה התפתחותית - דיסלקסיה הקיימת מלידה וסיבותיה תורשתיות. על פי רוב כאשר מדברים על דיסלקסיה בהקשר של לקות למידה מתכוונים לדיסלקסיה התפתחותית. הנובעת מהרעלה בתהליך ההיריון, הפרעות במהלך הלידה, אי ספיקת חמצן על ידי התינוק.

דיסלקסיה נרכשת (אלקציה) - דיסלקסיה הנגרמת מאירוע מוחי, חבלת ראש פיזית, דלקת קרום המוח, דלקת אוזניים חריפה או גידול, בדרך כלל אצל אדם שכבר למד לקרוא בטרם הפגיעה. מונח זה מתייחס לרוב לפגיעה ביכולת הקריאה שלא נגרמה כתוצאה מלקות למידה.

הבעייתיות במחקר הדיסלקסיה היא חוסר ההקפדה של החוקרים להבחין באופן ברור בין קשיי קריאה לליקויי קריאה, בין שפה כתובה לשפה מדוברת, בין סוגי הדיסלקסיה השונים ודרגות החומרה השונות. כמו כן החוקרים, עדיין לא אימצו הגדרה אופרטיבית אחידה לדיסלקסיה לצורך עריכת ניסויים ו תצפיות מדעיות.

מאחר שתסמיני הדיסלקסיה באים לידי ביטוי בעיקר בבית הספר עם תהליך רכישת הקריאה, לצוות החינוכי תפקיד מפתח בגילוי קשייו של התלמיד. כאשר הצוות החינוכי בבית הספר חש בקשייו של התלמיד, הוא עורך עבורו תוכנית לימודים שנועדה לשפר את הישגיו. אם אין התקדמות, ימליצו על הפנייה לאבחון שיעשה על ידי גורמים מקצועיים. עם זאת, במקרים רבים ההורים הם אלה שחשים לראשונה בקושי של ילדם והם הגורם המפנה לאבחון.

אבחון ראשוני צריך להתבצע בגיל מוקדם שבו הילד אמור להתחיל ולפתח את מיומנויות הקריאה והכתיבה. הסימפטומים הנפוצים הם: דיבור מאוחר, קשיי הסתגלות, בלבול בין ימין לשמאל, היפוך והשמטת אותיות ו מספרים, קשיים בסימני ניקוד, קושי בלזכור דברים, קשיים בהעתקה, קשיים בלימוד ה אלף-בית ומספרים, בלבול ב צבעים ובצורות. ניתן לאבחן דיסלקסיה באמצעות אבחון דידקטי או אבחון פסיכודידקטי.

בתהליך האבחון יש לשלול את קיומם של גורמים נוספים פרט לדיסלקסיה, העשויים להשפיע על יכולת הקריאה, כגון: לקות ראייה, לקות שמיעה, הפרעת קשב, לקות שפה ועוד. גורמים אילו יכולים להופיע בנפרד או בנוסף ללקות הקריאה. במקרה בו עולה חשד לקיום מקור נוסף או אחר המסביר את ההנמכה ביכולת הקריאה, המאבחן יפנה להמשך הבדיקה אצל איש המקצוע המתאים.

לקות קריאה התפתחותית אינה תוצאה של יכולת אינטלקטואלית כללית נמוכה. דיסלקסיה, כמו כל לקות למידה אחרת, יכולה להופיע אצל אדם עם כל מנת משכל אפשרית. לאור זאת, ישנם מצבים קיצוניים של אנשים בעלי אינטליגנציה גבוהה מאוד או נמוכה מאוד, אשר יכולים להקשות על איתור ואבחון הלקות.

במקרים של מחוננות בהם תלמיד דיסלקטי הוא בעל יכולות קוגניטיביות גבוהות במיוחד, עלולה לקות הקריאה להתגלות רק בכיתות הגבוהות של בית הספר היסודי.

בקיצוניות השנייה, קיימת נטייה שלא להפנות אנשים עם משכל נמוך לאבחוני ליקויי למידה מתוך אמונה שכל קשייהם נובעים אך ורק ממשכלם הנמוך. יש מפגרים קלים ואפילו מפגרים קשים שאובחנו כדיסלקטים וגם אם מספר המאובחנים זעום, זה לא בהכרח מעיד על מספר זעום של בלתי מאובחנים.

באופן כללי מבחני מנת משכל צריכים להיות מותאמים ללקויות שונות של האוכלוסיות הנבחנות. המבחנים מכווננים מראש כך שההתאמה לא תיתן חיסרון או יתרון לאוכלוסייה לקויה זו או אחרת, כל זמן שמתכנני המבחן מאמינים שללקות אין קשר למשכל. לכן הטענה שלאוכלוסייה זו או אחרת יש מנת משכל זהה לזו של האוכלוסייה הכללית עשויה להיות טענה מעגלית.

הטיפול החשוב ביותר בדיסלקסיה הוא לימוד הקריאה עצמה ולימוד אסטרטגיות להתמודדות יעילה עם טקסטים כתובים. זאת משום שהגישה הטיפולית לדיסלקסיה צריכה לקחת בחשבון שלא ניתן "לתקן" או "לרפא" את הלקות באופן מוחלט. עם זאת, בהחלט ניתן לפתח את המיומנות הפגועה על ידי לימוד מתאים, אימון ותרגול. אף על פי שיכולת הקריאה הבסיסית של אדם דיסלקטי לא תוכל להגיע לרמה המצופה מבני גילו, כל שיפור יכול להקל באופן משמעותי על איכות חייו ולבוא לידי ביטוי בהישגיו האקדמיים. במקביל, יש להתמודד עם הפער הנותר בין מיומנות הקריאה הקיימת לבין מיומנות הקריאה הנדרשת. לצורך כך ניתן לנסות לעקוף את הקושי הטכני (על ידי הקראה או הקלטה של הטקסטים) וליצור מנגנוני פיצוי המתבססים על תחומי החוזק של האדם (בניית סגנון למידה מותאם והקניית אסטרטגיות למידה). בנוסף יש להשגיח שלא ייווצרו קשיים משניים בתחום הרגשי-חברתי על ידי: מתן מידע אמין וברור אודות הלקות, פיתוח יכולת סנגור עצמי, העצמת תחומי היכולת האישיים, מתן אוזן קשבת ועוד. במקרה שנוצרו קשיים בתחום זה יש לפנות לטיפול מתאים.

הטיפול בדיסלקסיה נעשה לרוב על פי סוג הדיסלקסיה המאובחן.

דיסלקסיה לא ניתן לתקן או לרפא באופן מוחלט, אולם ניתן לפתח את המיומנות הפגועה בדרכים שונות, בדרך כלל על ידי אימון ותרגול. כיוון שאימון ותרגול הקריאה דורשים מהמטופל להתעמת באופן ישיר עם קשייו, לעיתים קרובות נוצר תסכול והימנעות מהעיסוק בקריאה.

הוראה המתקנת -בלימוד פרטני, קבוצות למידה קטנות אשר יאפשרו למידה של החומר, ירידה לפרטים הקטנים ואפשרות של שילוב משחקי זיכרון אשר יועילו ללמידת החומר הנלמד.

טיפול לפעוטות על ידי קלינאי תקשורת. אף על פי שככלל, דיסלקטים מדברים באופן תקין, גם אם רבים מהם מאחרים מעט ברכישת הדיבור, מתברר שלפעוטות עם דיסלקסיה יש קושי מיוחד להפריד מילים להברות והדבר מקשה עליהם מאוד את תחילת רכישת הקריאה.

אימוץ אסטרטגיות למידה שתוכננו על ידי מומחה לפסיכולוגיה של לקויות למידה או מאבחן דידקטי מוסמך

סיוע אנושי (מקריא)

טכנולוגיה מסייעת (כגון הקראה ממוחשבת וספרים מוקלטים)

הקפדה על עיצוב אוניברסלי (עיצוב מוצרים, מבנים ונהלים באופן שאינו תלוי בכישורים שיש רק לחלק מהאנשים)

שימוש בקטעי דיבור איטיים

שימוש במשחקים לשוניים החל מהגיל הרך לדוגמה: משחקי לשון, שימוש בשירי ילדים, שימוש במשחקי תפקידים, המחזה וכדומה

אימון קוגניטיבי - שימוש בטכניקת תרגילים קוגניטיביים למוח כדי לחזק את אזוריו החלשים למען שיפור בדיסלקסיה.

קריאה בקול רם- קריאה בקול רם בנוכחות אדם אשר יתקן את הילד

בניסיון לאפיין את היחס בין מתמטיקה ודיסלקסיה, יש להקדים שתי הבחנות:

ראשית, יש לזכור שביצוע פעולות מתמטיות דורש בדרך כלל שני סוגי תפקוד, אשר על ביצועם אחראים אזורים שונים במוח: שליטה במיומנויות היסוד של החשבון (עריכת חישובים) מתבצעת בהמיספרה השמאלית של המוח, בעוד התהליכים הנדרשים לפתרון בעיות מתמטיות (החשיבה המתמטית) מתבצעים בהמיספרה הימנית.

שנית, יש להבחין כי יכולת החשיבה המתמטית היא פונקציה של מבנה המוח, ואילו שליטה במיומנויות היסוד (עריכת חישובים) של התלמיד תלויה במידה רבה בדרך בה לימדו אותו.

לתלמידים דיסלקטים רבים יש קושי ברכישת השליטה במיומנויות היסוד של החשבון. קושי זה נובע מקשיי זיכרון, קושי ביצירת רצף ועוד. בנוסף יש להם קושי בהבנת השאלות, עקב בעיות הקריאה. הקושי בביצוע הפעולות הפשוטות האלה מתפרש לעיתים קרובות כחוסר יכולת חשיבה מתמטית, אך זוהי מסקנה שגויה. החשיבה המתמטית דורשת פעולה מוחית מסוג אחר. לעיתים קרובות דיסלקטים טובים במיוחד בגילוי קשרים לוגיים במשימות הנדסיות.

ללימודי המתמטיקה חשיבות מכרעת עבור דיסלקטים רבים. חלק מהמקצועות בהם לדיסלקטים יש סיכוי טוב להצליח הם מקצועות עתירי מתמטיקה (למשל: מתמטיקה, פיזיקה, מדעי המחשב, אלקטרוניקה והנדסת בנין).

כדי לאפשר למידה יעילה, יש לשים לב למספר עקרונות:

1. לעיתים קרובות, המעבר בין מלל למספרים מקשה על התלמיד הדיסלקט. יש להשתמש, ככל האפשר, בהמחשות ובדוגמאות של תרגילים פתורים, ולהמעיט בהסברים מילוליים.

2. על-מנת להתגבר על בעיות הזכירה והשליפה, יש לאפשר בכיתות הנמוכות שימוש בלוח הכפל. בכיתות הגבוהות יש להכין דף נוסחאות לכל נושא בנפרד, ולאפשר את השימוש בו. ככל שהצלחתו של התלמיד תהיה תלויה בחשיבה ולא בזכירה, ביצועיו ישתפרו.

3. לעיתים משובץ הדיסלקט בהקבצה נמוכה כדי להקל עליו, וזו טעות. תלמיד דיסלקט, ככל תלמיד, צריך להיות משובץ ברמה המתאימה ליכולתו ולא לביצועיו, הנמדדים לפי מבחנים שאינם מתחשבים במגבלותיו. יש לתת לו את מירב הסיוע, כדי לאפשר לו תפקוד נאות ברמה זו. אם קשייו נובעים מאי שליטה במיומנויות היסוד או מקושי בשליפה מהזיכרון, הוא יסבול מאותו קושי גם בהקבצה הנמוכה, אולם הוא גם לא ימצא עניין מיוחד להתגבר עליו, אלא יקבל בהכנעה את אי הצלחתו גם במקצוע זה. לעומת זאת, אם ישובץ ברמה גבוהה ושם יהנה מהוראה המבוססת יותר על חשיבה מתמטית ופחות על זכירת עובדות, הוא ימצא את עצמו מתמודד בהצלחה - בתחום החשיבה - עם חבריו לקבוצה ה"חכמים", יראה בהתמודדות אתגר, וישקיע מאמץ.

דיסלקט בוגר, שהצליח להוכיח את כישרונותיו, כותב על עצמו: "אחד ממורי כנראה הרגיש שחוסר העניין שלי במתמטיקה הוא תוצאה של שעמום ולא של חוסר יכולת הבנה. הוא דאג להעלות אותי להקבצה ברמה גבוהה, שאותה לימד רכז המקצוע שהיה מורה מעולה, ותוך זמן קצר מצאתי עניין רב יותר בלימודי מתמטיקה מאשר בביולוגיה או בכימיה... הסימון המתומצת, אותו לא היה לי קשה לקרוא או לכתוב, הלהיב אותי, ואפשר לי להשתעשע ברעיונות מתמטיים משך זמן ממושך, אחרי קריאה קצרה ביותר." דיסלקט זה לא רק שמצא עניין רב יותר בלימוד המתמטיקה, הוא גם סיים תואר שלישי באוניברסיטת קיימברידג'.

ישנם מספר דרכים בהן דיסלקסיה עלולה למנוע מנבחן להביא לידי ביטוי את יכולותיו המלאות:

חוסר הדיוק בקריאה יכול לשבש את ההבנה של ההוראות והשאלות, כך שתשובותיו של הנבדק לא יהיו תואמות לנדרש ללא ידיעתו.

איטיות הקריאה יכולה לגזול זמן רב ולהוביל לכך שהנבחן לא יספיק לענות על כל השאלות באופן מלא

קשיי הקריאה יגרמו לקושי בארגון ושילוב של מידע רב.

בנוסף, המאמץ הנדרש לקריאה יכול לעייף ולפגוע בריכוז.

פרט למקרים נדירים בהם מבחן נועד למדוד את יכולת הקריאה הטכנית, היבטים אילו עלולים להציג תמונה מעוותת של המציאות וליצור הערכה שגויה.

מתן התאמות בבחינות ללקויי קריאה נועד לשמור על תוקף ה מבחן, כך שתוצאותיו ישקפו נכונה את ה ידע וה מיומנויות שאותן הוא נועד למדוד. ההתאמות כשלעצמן אינן מהוות טיפול לדיסלקסיה, אלא מצמצמות ככל הניתן את הפגיעה שלה ביכולת של הנבחן להפגין את יכולותיו. בהתאם לכך, עליהן גם לשמור על רמת הקושי והיקף הידע הנדרש כך שהמבחן לא יהיה קל יותר, אלא מדויק יותר.

הזכאות להתאמות מותנת על ידי משרד החינוך באבחון תקף המראה על הצורך בהתאמות מסוימות. תלמיד שבידו אבחון מהגופים המורשים יכול לעתור לוועדה המרכזית להתאמות ולבקש בחינה בתנאים מותאמים. התאמות אפשריות הן: תוספת זמן, התעלמות משגיאות כתיב, מבחן בעל פה (לבוחן נייטרלי/ למורה מקצועי), הקראת שאלון, נוסחאון מורחב ושכתוב כתב ידו של התלמיד.

באופן כללי לקויות למידה ובניהן גם דיסלקסיה מהוות תחלואה נלווית להפרעת קשב. לאדם המאובחן באחת התופעות האלה יש סיכוי גבוה יותר מאשר לאוכלוסייה הכללית להיות מאובחן גם בשנייה Barbara Bental, Emanuel Tirosh, The relationship between attention, executive functions and reading domain abilities in attention deficit hyperactivity disorder and reading disorder: a comparative study, Journal of Child Psychology and Psychiatry, and Allied Disciplines 48, 2007-05, עמ' 455-463 doi: 10.1111/j.1469-7610.2006.01710.x. הפירוש שרוב החוקרים נותנים לממצא הסטטיסטי הזה הוא שאין קשר בין התופעות N. A. Taroyan, R. I. Nicolson, A. J. Fawcett, Behavioural and neurophysiological correlates of dyslexia in the continuous performance task, Clinical Neurophysiology: Official Journal of the International Federation of Clinical Neurophysiology 118, 2007-04, עמ' 845-855 doi: 10.1016/j.clinph.2006.11.273 אולם יש קשר בין המודעות לשתי התופעות. פירוש הדבר הוא, שהמדענים מאמינים, שלגבי שתי תופעות אלה, אוכלוסיית המאובחנים אינה מייצגת את האוכלוסייה הכללית של הלוקים בהפרעות אלה. אנשי המדע טוענים ששתי ההפרעות מתגלות בבית הספר ומתאבחנות אצל אותם מטפלים. לכן מי שיש לו משתי ההפרעות האלה סביר יותר שבית הספר יישלח אותו לאבחון מאשר מי שיש לו רק אחת מהן ומי שמגיע לאבחון בגלל אחת מהן סביר יותר שיימצאו אצלו גם את השנייה. לאחרונה החלו חוקרים שונים לחפש קשר סיבתי בין התופעות בעזרת מחקר ניסויי M. C. Tiffin-Richards, M. Hasselhorn, W. Woerner, A. Rothenberger, T. Banaschewski, Phonological short-term memory and central executive processing in attention-deficit/hyperactivity disorder with/without dyslexia--evidence of cognitive overlap, Journal of Neural Transmission (Vienna, Austria: 1996) 115, 2008, עמ' 227-234 doi: 10.1007/s00702-007-0816-3 אולם מחקרים אלה עדיין בראשית דרכם והם מייצגים דעת מיעוט.

מקובל לחשוב שסיכוי האבחון הגבוה של שתי בעיות אלה באותם אנשים אינו נובע מקשר פתולוגי ביניהן אלא מהעובדה שכל אחת מהן מחריפה את התסמינים של השנייה. אנשים עם בעיית מיקוד יכולים להצליח בבדיקות עיניים שמחפשות קוצר או רוחק ראיה, אולם כשהם אינם משתדלים להביט היטב, הם נוטים להתמקד (לעשות פוקוס) במרחק מה מהעצם עליו הם מביטים ולראות את העצם הרצוי במטושטש. דיסלקטי שלוקה גם בבעיית מיקוד עשוי לקבל מיגרנה כתוצאה של כמה דקות של קריאה.

דיסלקסיה במתמטיקה היא מגבלה לימודית כפועל יוצא של דיסלקסיה, הגורמת לקושי מולד בתהליך הלימוד וההבנה במתמטיקה, עקב קשיים ביכולת ההתמודדות עם סמלים[. דרך לימוד חומר מתמטי (סמלי) עבור אדם דיסלקטי נעשית על ידי אסטרטגיית פיצוי[. לימוד ויזואלי בלבד כמו לוח הכפל אינו אפקטיבי בכלל היות שתהליך הלמידה דורש הפנמת הכתוב. הם חווים קשיים בחישובים מותני צד (חיבור חיסור וכפל- צד שמאל, חילוק- צד ימין) ובגלל הבעייתיות של דיסלקטים ברכישת השפה קיימים קשיים בהבנת הרעיון המתמטי. דסלקציה במתמטיקה היא קושי ביכולת לתרגם סמלים לשפה אולם אינו קיים קושי בהבנת הטכניקה ואינו נחשב ל דיסקלקוליה.

כיום מתגבשות תפיסות חדשניות, הרואות את הדיסלקסיה כצורת חשיבה השונה מצורת החשיבה המקובלת, ואשר יש בה גם יתרונות. המחקרים הראשונים עסקו בהתמודדות עם הקושי, עד שחוקרים - בעיקר מתחום הרפואה - התחילו לגלות דפוסי חשיבה מיוחדים המתלווים לדיסלקסיה. דפוסי חשיבה אלה מקנים לבעליהם יכולות מיוחדות של ראיית דברים, יכולות שהן נדירות בקרב האוכלוסייה הכללית. כיובל שנים נמשך הוויכוח אם היכולות האלה מופיעות באופן מקרי, או שקיים קשר סיבתי בין הדיסלקסיה ובינן. מחקרים מן השנים האחרונות, המסתמכים על שיטות חדישות בחקר מדעי המוח, מסבירים איך דיסלקטים תופסים את המרחב בצורה אינטואיטיבית, רואים את הקשר בין דברים שלכאורה אינם קשורים, ומסוגלים לחבר בין תופעות בצורה יצירתית, יכולות שבאוכלוסייה הכללית מעטים בלבד התברכו בהן. לחיזוק התאוריות האלה מצוטטות סטטיסטיקות שמצביעות על יתרונות הדיסלקסיה במקצועות שונים. כך, למשל:

אחוז הדיסלקטים מבין הסטודנטים להנדסה באחת האוניברסיטאות בבריטניה מגיע ל-26%‏.

מתוך 360 סטודנטים לאומנויות ועיצוב באחת המכללות בלונדון, למעלה מ-30% חווים קשיים בקריאה, איות ותחביר, או שהם דיסלקטים מובהקים.

אחוז הדיסלקטים מבין הממציאים בארצות הברית מגיע ל-35%. אחוזים אלה גבוהים בהרבה מאחוזי הדיסלקטים באוכלוסייה הכללית.

יכולותיהם הבולטות של הדיסלקטים בתכנות מחשבים מפורסמות עד כדי כך, שאחד החוקרים מכנה את הדיסלקסיה "מחלת ה-MIT".(Massachusetts Institute of Technology)

עם פיתוחן של שיטות הוראה אשר תואמות את דרכי החשיבה של דיסלקטים, עולה מספרם של אלו מביניהם המצליחים לממש את יכולותיהם.

מחקרים רבים בתחום זה שראשיתם ב מאה ה-19 ( היינשלווד, סטנלי מורגן) עסקו ראשית לכל בניסיון להבנת הכשל הקוגניטיבי הספציפי המכשיל רכישת הקריאה. מסיבה זו עסקו מחקרי הבסיס ולפי הצעתו של מייקלבוסט בניסיון לבודד נבדקים לקויי קריאה אשר נתוני המשכל שלהם, תפקודם הרגשי, תפקוד המערכות בהם הם חיים (בית, בית הספר) מוגדרים כתקינים. הגדרת המדגם הרצוי אינה הגדרת הלקות אלא אמצעי מתודולוגי לצמצום אפקטים של משתנים מתערבים אשר יקשו על זיהוי הכשל במנגנון האחראי לרכישת מיומנות הפענוח של מילים כתובות. הרעיון המדעי שמאחרי מחקרים אלה היה שמדגמים מסוג זה יאפשרו דרך בידוד החסרים הבנת מנגנון הפעולה השלם. אין ספק כי מחקרי הדיסלקסיה ההתפתחותית והנרכשת (אובדן חלקי או מלא של יכולת פענוח מילים כתובות לאחר פגיעה מוחית ולאחר שקודם לפגיעה, נרכשה מיומנות פענוח תקינה) במהלך המאה ה-20 תרמו תרומות מסוימות לצד שגיאות קלוסליות בהבנת תהליך הפענוח ורכישתו. התנופה האמיתית והחשובה ביותר להבנת מנגנון זה הגיעה בשנות ה-80 של המאה הקודמת ולאחר התפתחות מהירה של ענף מדעי המוכר כיום כחישוביות עצבית.

T. R. and E. Miles (ed.). Dyslexia and mathematics. London: Routledge, 1992

Screen Ruler - סרגל וירטואלי למסך המחשב. סרגל מסוג זה יכול לעזור במיקוד הראיה ומעקב אחר השורות בזמן קריאת טקסטים מהמחשב.

אילנה מודלינגר, דיסלקסיה, האוניברסיטה העברית

נופר ישי-קרין (2005), הקשר בין דיסלקסיה למודעות פונולוגית, זיכרון עבודה, מהירות שיום וכישורי שפה - השלכות לגבי איתור בגן הילדים ובית הספר וטיפול, אתר פסיכולוגיה עברית

נופר ישי-קרין (2006), לקות שפתית (SLI) והקשר שלה להפרעת קשב (ADHD), דיסלקסיה ומוטוריקה (DCD), אתר פסיכולוגיה עברית

יוסי ארן ארנרייך (2010), לקות למידה - לא מה שחשבתם, אתר פסיכולוגיה עברית

דיסלקסיה ונהיגה, באתר "חדשות מחלקה ראשונה"

איתי גל, מחקרים מוכיחים: הדיסלקציה היא גנטית, באתר , 29 באוקטובר 2005

ישי-קרין נופר, דיסלקסיה, המערכת המגנו-סלולרית ורכיבה על סוסים. 2005, אתר פסיכולוגיה עברית

ישי-קרין נופר, דיסלקסיה, רכיבה על סוסים והצרבלום. 2005, אתר פסיכולוגיה עברית

דורון קורן, האם ריבוי הדיסלקטים הוא באמת עניין נוירולוגי?, באתר הארץ, 2 ביוני 2015

# data[].attributes.attachment_link.title
דיסלקסיה - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
דִּיסְלֶקְסְיָה (מ יוונית: dys = קשה + lexis = מילה, נכתב גם בצורה הלא-תקנית: דיסלקציה. בעברית: הַפְרָעַת קְרִיאָה) היא לקות מולדת המסווגת כ" לקות למידה" המפריעה להליכים קוגניטיביים (תהליכי ארגון, עיבוד וניתוח מידע) הקשורים בכישורי ה שפה ודרושים ל קריאה. מקור הדיסלקסיה הוא נוירולוגי ואינו תוצאה של תפקוד אינטלקטואלי נמוך, של ליקויים רגשיים או של הוראה לקויה.

# data[].attributes.headline
קשיים המופיעים בקטעים- עידו חדש 

# data[].attributes.subject
קשיים המופיעים בקטעים- עידו חדש 

# data[].attributes.body
דיסגרפיה-"אם היה מישהו בסביבה לא העזתי לכתוב שום דבר"
ליקויי קשב וריכוז- "אפילו מוזיקה מפריעה לי , אפילו לקרוא ספר כשיש מוזיקה ברקע אני לא יכולה"
ליקויים בתפיסה החזותית -" כשהגננת נתנה לנו תרגילים, משימות של להעתיק צורות מהלוח, כהכנה, כנראה, ללימודים, ואני כבר בזה לא הצלחתי"

# data[].attributes.headline
רגשות בעקבות קריאת הקטעים

# data[].attributes.subject
רגשות בעקבות קריאת הקטעים

# data[].attributes.headline
שרונה שמולביץ - מחשבות

# data[].attributes.subject
שרונה שמולביץ - מחשבות

# data[].attributes.body
הקטעים כולם מעוררים תחושת כאב עמוקה, והמשפט שתפס את תשומת ליבי יותר מכולם היה: "אני יודעת שאני שווה הרבה יותר ממה שאני מסוגלת לעשות". אני חושבת שמדובר בתחושה שקשה מאוד לחיות איתה. גם כאדם בוגר, ובוודאי כילד. תחושת חוסר מימוש היכולות האישיות היא גזר דין לתסכול עמוק ומתמשך, שמעורר בי כאב לב עבור אותם אנשים החשים כך. אני מאחלת לנו כחברה, שנדע לתת מקום לאנשים המתמודדים עם לקויות שונות, כך שיוכלו לבוא ולבטא אותן בגלוי, מתוך ביטחון כי יקבלו אותם כמו שהם, בהכלה והבנה.

# data[].attributes.headline
שרונה שמולביץ - רגשות בעקבות הקטעים

# data[].attributes.subject
שרונה שמולביץ - רגשות בעקבות הקטעים

# data[].attributes.body
מהקטעים עולים רגשות כואבים במיוחד:
תסכול: "את חייבת להוכיח שאת מסוגלת", "אני תקועה בגלל המצב שלי". "ושכמה שאני משקיע, זה לא הולך, זה לא יוצא". "אני צריכה לחיות מעכשיו והלאה עם רגשות התסכול האלה?", "לא עמדתי בציפיות של עצמי, של הורי, של אף אחד".
פחד: "אתה מפחד לדבר"
בדידות: "אתה מרגיש בחוץ"
כעס: "נמאס כבר לשמוע, זה מרגיז"
חוסר אונים: "בסופו של דבר לא עזרה לי הבדיקה הזאת. רק חיזקה את תחושת חוסר האונים שלי".
כאב: "הרגשתי שאני לא יודע לעשות כלום, כאילו אין לי כלום. זה כאב מאד".
אכזבה: "האכזבה שלי מעצמי, האכזבה של אנשים יקרים לי, ממני".

# data[].attributes.headline
תהיות, מחשבות בעקבות קריאת הקטעים

# data[].attributes.subject
תהיות, מחשבות בעקבות קריאת הקטעים

# data[].attributes.headline
עידו חדש-תהיות מחשבות

# data[].attributes.subject
עידו חדש-תהיות מחשבות

# data[].attributes.body
בעקבות קריאת הקטעים אני חושב על אותם אנשים בוגרים אשר חיים את חייהם עם מעמסה מאוד כבדה אשר משפיעה רבות על חיי היום יום שלהם. התסכול שנובע מהפערים שבין היכולת להבין לבין היכולת לבטא ולהתבטא , התחושה של "אני שונה" אשר מלווה אותם בכל יום כאשר הם יוצאים מהבית.
מתנגן לי השיר "כך ברא אותך הטבע" (מילים ולחן במקור: ארז הלוי ביצוע: דודו טסה) שמדבר על השלמה וקבלה עצמית .

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
שירים בכיכר 2016

# data[].attributes.attachment_link.title
דודו טסה כך ברא אותך הטבע