# data[].attributes.headline
Ранні пристосува

# data[].attributes.body
Ранні пристосування та пристрої для лічби

Людство навчилось користуватись найпростішими лічильними пристроями тисячі років тому. Найбільш затребуваною виявилась необхідність визначати кількість предметів, що використовуються у міновій торгівлі. Одним з найпростіших рішень було використання масового еквівалента предмета обміну, що не вимагало точного перерахунку кількості його складових. Для цього використовувались найпростіші балансирні ваги, які стали, таким чином, одним з перших пристроїв для кількісного визначення маси.

# data[].attributes.headline
Перше покоління (механічні та електромеханічні пристрої)

# data[].attributes.subject
Перше покоління (механічні та електромеханічні пристрої)

# data[].attributes.body
Z3 — перша повнофункціональна програмно керована і вільно програмована в двійковому коді з плаваючою комою робоча обчислювальна машина, яка мала всі властивості сучасного комп'ютера. Створена німецьким інженером Конрадом Цузе і представлена ​​увазі наукової громадськості 12 травня 1941 р. Сьогодні багато хто вважає цей пристрій першим реально працюючим програмованим комп'ютером, хоча головною відмінністю від першої машини Цузе Z1 (1938) була можливість обчислення квадратного кореня.

# data[].attributes.headline
Друге покоління (електронні вакуумні прилади)	

# data[].attributes.subject
Друге покоління (електронні вакуумні прилади)	

# data[].attributes.body
Мала́ електро́нна обчи́слювальна маши́на[1][2], (МЕОМ) (найчастіше навіть в україномовних джерелах та/або в розповідях україномовних ветеранів позначається як МЕСМ, від рос. МЭСМ — Малая электронная счётная машина) — перша в СРСР і у континентальній Європі[3][4] електронна цифрова обчислювальна машина (ЕЦОМ). Створена в Інституті електротехніки АН УРСР[5] під керівництвом академіка Сергія Олексійовича Лебедєва, який на той час був директором цього інституту. Початок розробки — 1948, введена в експлуатацію у 1950 році.

# data[].attributes.headline
Третє покоління (на дискретних транзисторах та мікросхемах)

# data[].attributes.subject
Третє покоління (на дискретних транзисторах та мікросхемах)

# data[].attributes.body
PDP-8 — перший успішний комерційний мінікомп'ютер, що вироблявся корпорацією Digital Equipment Corporation (DEC) в 1960-х роках. DEC представила його 22 березня 1965 року і продала понад 50 000 штук, це була найбільша кількість комп'ютерів для того часу. PDP-8 став першим комп'ютером серії DEC PDP що масово продавався (PDP-5 був комп'ютером для вирішення специфічних завдань).

Рання модель PDP-8 (неофіційно називалася «Straight-8») була побудована на діод-транзисторній логіці, розміщеній на картах Flip Chip, і досягала розмірів холодильника.

# data[].attributes.headline
Четверте покоління (надвеликі інтегральні схеми)

# data[].attributes.subject
Четверте покоління (надвеликі інтегральні схеми)

# data[].attributes.body
IBM PC (P ersonal C omputer) — платформа персональних комп'ютерів, започаткована у серпні 1981 року фірмою IBM моделлю IBM 5150, загально відомою виключно як IBM PC.

Назва IBM PC протягом двох років була однозначною і відрізняла цей виріб від всіх інших тогочасних персональних комп'ютерів таких як ZX-81 або продукції серії Apple II. Коли у 1983 вийшла нова модель IBM PC/XT, фірма IBM скористалася популярністю назви IBM PC давши їй назву IBM PC/розширений (XT маркетингове скорочення англійського слова e xt ended).

# data[].attributes.headline
Теоретичні та експериментальні проекти

# data[].attributes.subject
Теоретичні та експериментальні проекти

# data[].attributes.body
Квáнтовий комп'ю́тер — фізичний обчислювальний пристрій, функціонування якого ґрунтується на принципах квантової механіки, зокрема, принципі суперпозиції та явищі квантової заплутаності. Такий пристрій відрізняється від звичайного транзисторного комп'ютера зокрема тим, що класичний комп'ютер оперує даними, закодованими у двійкових розрядах (бітах), кожен з яких завжди перебуває в одному з двох станів (0 або 1), коли квантовий комп'ютер використовує квантові біти (кубіти), які можуть знаходитися у суперпозиції станів. Інформатико-теоретичною моделлю такого обчислювального пристрою є квантова машина Тюрінга, або універсальний квантовий комп'ютер, яка була розроблена Девідом Дойчем у 1985 році[1].