# data[].attributes.headline
24.05.24.ІНСТРУКТАЖ З БЖ НА ЛІТО

# data[].attributes.subject
24.05.24.ІНСТРУКТАЖ З БЖ НА ЛІТО

# data[].attributes.body
БУДЬТЕ ЗДОРОВІ

# data[].attributes.attachment_caption
Матеріали для уроку: 

1) Youtube-канал «Безпечна країна» http://www.youtube.com/c/ Безпечна країна 

2) www.dopomogadtp.com , розділ Єдиний національний урок

# data[].attributes.headline
17.05.2024  -   проведення національного онлайн-уроку «Безпечна дорога додому» з основ безпеки дорожнього руху та попередження травматизму внаслідок дорожньо-транспортних пригод в рамках національного проєкту «Безпечна країна». 

# data[].attributes.subject
17.05.2024  -   проведення національного онлайн-уроку «Безпечна дорога додому» з основ безпеки дорожнього руху та попередження травматизму внаслідок дорожньо-транспортних пригод в рамках національного проєкту «Безпечна країна». 

# data[].attributes.attachment_caption
Порядок дій та правила поведінки у разі виявлення вибухонебезпечних предметів

# data[].attributes.headline
5 квітня 2024.Правила безпечного поводження при виявленні вибухонебезпечних предметів.Перегляд презентації та обговорення її змісту

# data[].attributes.subject
5 квітня 2024.Правила безпечного поводження при виявленні вибухонебезпечних предметів.Перегляд презентації та обговорення її змісту

# data[].attributes.headline
20.03.24. Профілактика гострих кишкових інфекцій та харчових отруєнь. Поради лікаря

# data[].attributes.subject
20.03.24. Профілактика гострих кишкових інфекцій та харчових отруєнь. Поради лікаря

# data[].attributes.attachment_link.title
Профілактика гострих кишкових інфекцій та харчових отруєнь

# data[].attributes.attachment_link.description
Вагомим фактором передачі кишкових інфекцій є вода, забруднена виділеннями хворого чи носія інфекції. Найбезпечнішою є водопровідна вода, через те, що її піддають очищенню та знезараженню хлором у нешкідливих для людини дозах. Замкнута система водопроводу виключає забруднення води хвороботворними мікроорганізмами.

# data[].attributes.headline
1 березня 2024р.Тренінг «Твоє життя — твій вибір»,

# data[].attributes.subject
1 березня 2024р.Тренінг «Твоє життя — твій вибір»,

# data[].attributes.headline
16 лютого.Правила з БЖ. Корисні пам'ятки   щодо дій у випадку повітряної тривоги. Працємо творчо

# data[].attributes.subject
16 лютого.Правила з БЖ. Корисні пам'ятки   щодо дій у випадку повітряної тривоги. Працємо творчо

# data[].attributes.attachment_caption
Кримські татари - ціна війни, ціна миру.Вшанування жертв геноциду кримськотатарського народу

# data[].attributes.headline
18.05-Кримські татари - ціна війни, ціна миру. Година спілкування

# data[].attributes.subject
18.05-Кримські татари - ціна війни, ціна миру. Година спілкування

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Історична правда

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Вшанування 70-ї річниці перемоги над нацизмом та 71-х роковин депортації знову актуалізували питання про героїв та колабораціоністів, про депортацію кримських татар та про боротьбу за відновлення їхніх прав. У цьому нарисі я спробую, спираючись на документальну базу, розвінчати найбільш поширені міфи навколо "кримськотатарських питань" і визначити "ціну війни та ціну миру" для цього народу. Зрозуміло, мої підрахунки аж ніяк не є істиною в останній інстанції, але сподіваюся, що цей текст допоможе фаховій дискусії щодо непростих сторінок минулого. Напередодні війни
Перше питання, з яким мало хто з дослідників дає собі раду - це кількість кримськотатарського населення півострова на початку війни. Найчастіше можна зустріти цифру 218 879 осіб [1] - відповідно до перепису 1939 року. Це число хоча і не є геть неправильним, але вживати його для наукових досліджень некоректно.

Проблема полягає в тому, що між часом перепису та початком бойових дій кількість кримських татар зросла, але на це майже ніколи не звертають увагу. Згідно з обчисленнями 1937 року, кримців нараховувалося понад 206,1 тис. [2], тобто за 2 роки їхня кількість виросла більш ніж на 12,8 тис. осіб.

Немає жодних причин вважати, ніби темпи приросту за 1939-1941 рр. знизилися, отже, на момент німецького вторгнення в СРСР на півострові проживало приблизно 232 тис. кримських татар. Ще від 600 осіб мешкали поза Кримом, але ми не беремо їх до уваги при розрахунках.

З іншого боку, частка кримськотатарського населення Криму протягом десятиліття невпинно зменшувалася: 1934 р. - 23,8%; 1937 р. - 20,7%; 1939 р. - 19,4%, відтак можна припустити, що у 1941 р. цей показник склав приблизно 18%. Як же склалася доля всіх цих людей протягом війни?
Міф та реальність колабораціонізму
Звинувачення у нібито "масовій співпраці" з ворогом застосовується по відношенню до кримських татар найчастіше. Воно було офіційним приводом для депортації, а нинішні неосталіністи вважають вигнання цілого народу "благодіянням" радянської влади по відношенню до кримців. Як же все було насправді? Невже всі кримські татари як один "зрадили" свою "радянську батьківщину" та переметнулися до німців?

Згідно з найбільш аргументованою та виваженою оцінкою Олега Романька, через всі види кримськотатарських "добровольчих з'єднань" протягом війни пройшли 15-20 тис. осіб [3, с. 239], але не одночасно. Також часто забувають, що у "татарських" батальйонах, окрім власне кримських татар, служили також представники інших національностей, навіть українці.

Якщо ж спробувати виокремити самих лише кримців, то вийде 15-16 тис. осіб, тобто 6,5-7% всього кримськотатарського населення. Це і справді більше, ніж середній відсоток по окупованій частині СРСР, та все одно явно недостатньо, аби всерйоз наголошувати на "тотальному колабораціонізмі".

Крім того, критики зазвичай не враховують специфіку "малих народів", що повністю потрапили під окупацію без сподівань визволитися власними силами, не звертають уваги на відверте загравання нацистів з корінними мусульманськими народами Радянського Союзу (180 тис. т.зв. "туркестанців" служили у Вермахті попри те, що війна не докотилася до Центральної Азії) та забувають, що в лавах Червоної/Радянської армії кримських татар все одно воювало більше (див. нижче).

Але найголовніший аргумент проти взаємозв'язку "колабораціонізм - депортація" - це подальша доля самих "добровольців". Якщо сказати коротко - всі вони або загинули в боях, або понесли індивідуальну кару.

Тепер трохи детальніше. Максимальна кількість власне кримських татар в "татарських" допоміжних загонах всіх родів військ на кінець 1943 р. складала 15-16 тис. [3, c. 190-191]. Найбільш боєздатна частина - 5-6 тис. "гіві" - відійшла з Криму разом з 11-ю армією і воювала поза півостровом. З трьох тисяч особового складу батальйонів "Шума" третина була роззброєна німцями та поміщена в концтабори (найвірогідніше, ця тисяча чоловік потім все одно потрапила до ГУЛАГу); частина "самооборони" перейшла на бік партизан, зокрема ціла рота А. Раїмова у повному складі.

Ще приблизно 3,5 тис. чоловіків з "добровольчих формувань" були евакуйовані на захід при відступі Вермахту. Власне, інформатори Берії вважали, що "активних посібників" вивезли до 5 тис. [4], але решту, найвірогідніше, складали жінки та діти - всі вони з 14 по 26 квітня 1944 р. були морем відправлені до портів Румунії та Болгарії.

Розподілили чоловіків наступним чином: 2,5 тис. були (після року переформувань та передислокацій) зараховані до Бойової групи "Крим" Східно-тюркського з'єднання, понад 800 осіб в якості "гіві" направили до 35-ї гренадерської дивізії, решту зарахували до Волжсько-татарського легіону у Франції та допоміжних підрозділів протиповітряної оборони. Отже, сукупно поза Кримом опинилося 8,5-9,5 тис. чоловіків-колабораціоністів.

До моменту капітуляції Німеччини з них дожили загалом 3,5 тис. "добровольців", решта загинула або зникла безвісти [3, c. 239]. Кількість жінок-емігрантів, дітей та тих колабораціоністів, кого було врятовано турецьким урядом, я оцінюю у півтори тисячі осіб. Всі інші вцілілі були видані союзниками СРСР і, зрозуміло, опинилися в таборах.

Таким чином, в самому Криму залишилося приблизно 5,5 тис. кримців-колабораціоністів, з яких в боях загинуло до тисячі осіб. Це найменш точна цифра в моєму підрахунку, вона ґрунтується не на документах, а на приблизній оцінці учасників радянської кампанії в квітні 1944 р. - згідно з ними, найбільші бої за участі допоміжних батальйонів точилися за Іслам-Терек (нині - Кіровське) та Бахчисарай. В першому брали участь 3 підрозділи кримських татар, в другому - один, лише полонених після першого зіткнення було взято понад 800 осіб [5].

Робота з виявлення вцілілих була розпочата 13 квітня 1944 р. [6] і продовжувалася до самого закінчення депортації. Відповідно до телеграми Кобулова та Серова Берії від 20 травня загалом було заарештовано 5989 кримських татар з т.зв. "антирадянського елементу" (колабораціоністів, шпигунів, учасників самоуправління) [7].

Зрозуміло, що частину схоплених складали невинні, але зовсім вже необґрунтованою таку цифру назвати важко - під час спецоперації було вилучено півсотні мінометів, понад 600 кулеметів, 10 тис. автоматів і гвинтівок та 5 млн патронів. Частину цієї зброї залишили при відступі німці, а частину принесли з собою колишні колабораціоністи, що дезертирували зі своїх підрозділів.

Складемо отримані цифри. Загинуло та зникло в боях на боці Німеччини - 6-7 тис. (5-6 тис. в Європі і до тисячі - в Криму). Опинилося в таборах за співпрацю: 6 тис. з радянської території + 3,5 тис. з європейської = 9,5 тис. Врятувалося завдяки еміграції - 1,5 тис. осіб. Важливо зазначити, що в пізніших довідках НКВС щодо депортованих кримських татар заарештовані колабораціоністи не фігурували.
"Вивезені всі"
Як це не парадоксально, сувора звітність НКВС дозволяє більш-менш точно простежити долю повоєнного кримськотатарського населення.

Отже, під час першої хвилі депортації 18-20 травня виселено 191 044 осіб [7] (180 тис. - "загальні" спецпоселенці, 6 тис. - новобранці в табори Головного управління формування резервів в Кахазстані та Сибірі, 5 тис. - спецконтингент на роботу в Московському вугільному тресті), не рахуючи заарештованих колабораціоністів, про що йшлося вище.

У червні, під час виселення вірмен та греків, додатково виселено 3141 кримського татарина, якому пощастило врятуватися раніше (їх пізніше переоблікували разом із "загальними" спецпоселенцями - і вийшло 183 155 осіб [8]).

Отже, сукупна кількість вигнанців (без арештантів) з числа кримськотатарського народу склала 194 185 осіб. Пізніше (на 1948 р.) від півтисячі до тисячі жінок-поселенок, чиї чоловіки-росіяни залишилися в Криму, були звільнені.

До речі, відповідно до обліку, проведеного НКВС в листопаді 1944 р., всіх спецпоселенців нараховувалося 193 865 осіб [9], що повністю підтверджує наші попередні викладки. "Недораховані" 320 осіб - це жертви внаслідок надсмертності при здійсненні депортації.

Окремо також слід згадати 589 кримських татар, які в принципі уникли депортації, і на 1949 р. вільно проживали в СРСР [10]. Це були ті кримці, що збігом обставин мешкали поза Кримом ще до війни, найбільше їх було в Україні, на Кубані та Північному Кавказі, а ось на півострові проживав лише 1 (один!) представник корінного народу (неможливо стверджувати, але найвірогідніше це був хтось з родини партизана С. Усеїнова або самого Амет-Хана Султана, яким право на повернення було даровано владою ще у 1945 р.). Втім, як було зазначено вище, при обрахунках ми не брали їх до уваги.
Живі герої
Окрім ув'язнених, в списки спецпоселенців не потрапили червоноармійці - кримські татари. Їхня демобілізація розпочалася відразу після перемоги над Німеччиною і тривала до наступного року. Воякам-переможцям так само не дозволили залишитися в Криму, по кількох роках трудових таборів Уралу вони возз'єдналися із родинами на засланні. Всього вцілілих після війни бійців нараховувалося 8995 осіб [11], зокрема 524 офіцери і 1392 сержанти.
На всіх фронтах
Питання, скільки саме кримських татар воювало на боці Червоної/Радянської армії та скільки поклали свою голову в боротьбі проти нацизму, належить до найскладніших. Через безглуздий режим секретності в Центральному архіві Міноборони РФ в Подольску, ми не маємо документальних свідчень, а відтак змушені для розв'язання проблеми йти іншими шляхами. Втім, як показала історія з українцями-визволителями Аушвіцу в січні 2015 р., наші опосередковані підрахунки можуть бути доволі точними.

Розпочнемо із найголовнішого - загальної кількості призовників та мобілізованих з Криму у 1941 р. Згідно із підрахунками Володимира Брошевана, після оголошення 22 червня загальної мобілізації чоловіків від 23 до 36 років, з Криму до лав Червоної армії направилося 74,2 тис. осіб [12].

Призовники з 19 років і так несли строкову службу, їхня кількість трохи перевищувала 21,2 тис. чоловік, відповідно, до середини серпня 1941 р. всього в діючій армії знаходилися 95,5 тис. кримчан. Схожу цифру - 90 тис. - зазначили в своїй сумнозвісній доповідній Кобулов і Сєров 22 квітня 1944 р., в якій також йшлося про начебто 20 тисяч кримськотатарських дезертирів [13, с. 131].

Позаяк кримські татари вважалися лояльними до радянської влади і не потрапляли під призовні обмеження (як німці чи поляки), нема причин вважати, що у військах їхня частка була меншою, ніж серед кримчан загалом. Таким чином, на початку війни в Червоній армії служили понад 17 тис. кримців.

Але всупереч поширеній думці, вони не воювали на території Кримського півострова (див. нижче). А оскільки нам відоме число вцілілих бійців, то неважко порахувати, що за перемогу над нацизмом заплатили життям: 17 тис. - 9 тис. = 8 тис. кримських татар, і це лише поза межами Криму! Кількість облікованих дезертирів з числа кримчан є сміховинною - менше півтисячі, так що скільки б не було серед них кримських татар - на наші підрахунки це не надто вплине.

Щоправда, Володимир Поляков по "Книзі пам'яті Криму" нарахував 3271 загиблого та зниклого кримця поза Кримом [12], але не будемо тішити себе ілюзіями щодо повноти записів в цьому виданні.
Міф про 20 тисяч дезертирів
Власне, зруйнувати міф про 20 тисяч дезертирів-кримців неважко, було б бажання. 17 тис. кримських татар, призваних до та мобілізованих після початку війни, воювали з нацизмом поза Кримом, натомість справа оборони півострова була покладена на 51-у Окрему армію, в яку кримчани до 1895 р.н. мобілізувалися додатково з 14 серпня відповідно до директиви Ставки ВГК №00931 [14]. Решта кримчан-призовників вже воювали на "великій землі".

Новостворену армію, що нараховувала 68,5 тис. вояків, можна було умовно розділити на дві частини. Першу складали "старі" кадрові стрілецькі дивізії: 106-а та 156-а; "нові" дивізії: 271-а та 276-а, а також три кавалерійські дивізії: 40-а, 42-а та 48-а, - разом 39,5 тис. бійців, серед яких кримчан не було.

Другу частину становили 1-а, 2-а, 3-я та 4-а "кримські дивізії народного ополчення" (пізніше отримали загальну нумерацію), до яких набирали місцевих мешканців, мобілізованих згаданою вище директивою. Друга кримська дивізія нараховувала лише 4 тис. солдат, проте створена вона була на базі прикордонних військ НКВС. До трьох "звичайних" кримських дивізій, таким чином, набрали по 8,3 тис. осіб в кожну.

Якщо попередні пропорції вірні, то загалом в 51-у армію було мобілізовано приблизно 5,2 тис. кримських татар, і "20 тисячам дезертирів" з'явитися було просто нізвідки. Після ж розгрому, який вчинила 11-а армія Манштейна радянським частинам, з них розбігалися призовники всіх національностей, а не лише кримці.
В боях за Крим
Скільки ж кримських татар загинули, захищаючи свою батьківщину в лавах 51-ї армії, в партизанських загонах, та скільки їх не дожили до перемоги через тягар окупації? Це ще одне питання, на яке немає документальної відповіді, а лише "арифметична", тож сподіваймося, що наші попередні розрахунки були правильними.

Отже, з 232 тис. кримських татар в живих залишилися: 194 тис. спецпоселенців + 9,5 тис. ув'язнених ГУЛАГу + 9 тис. військових + 1,5 тис. емігрантів = 214 тис. осіб. Таким чином, всього загинуло, померло та зникло без вісти з різних причин 18 тис. кримських татар.

Інфографіка: tochka.net

Вище ми вже зазначили, що кількість загиблих комбатантів на боці Німеччини - 6-7 тис., на боці Радянського Союзу - 8 тис., а разом - 14-15 тис. Виявлена різниця - 3-4 тис. осіб - це і є кримськотатарські жертви бойових дій в Криму у 1941 р., жертви серед партизан та цивільного населення протягом всього періоду окупації. В. Поляков лише загиблих та зниклих в боях за Перекоп кримців нарахував 1290 осіб [12].

Слід також зауважити, що кількість цих людей може збільшуватися: якщо в довоєнному Криму мешкало більше кримських татар, ніж ми порахували, то всі вони врешті-решт потрапляють в цю категорію, позаяк статистика після 1944 р. вже не зміниться.

Війна забрала життя понад 7,7% кримських татар і зламала долю решті - про це не можна забувати.
Замість епілогу
Зберемо всі отримані нами цифри разом.

ВСЬОГО кримських татар в Криму на початок бойових дій: 232 тис.

Всього загинуло, померло, зникло без вісти: 18 тис.

З них:

- на боці СРСР: 11-12 тис. (8 тис. в боях поза Кримом; 3-4 тис. в боях в Криму, в загонах партизан та внаслідок окупаційного терору)

- на боці Німеччини: 6-7 тис. (5-6 тис. в боях поза Кримом; 1 тис. в Криму)

Всього ув'язнено за колабораціонізм: 9,5 тис. (6 тис. в Криму; 3,5 тис. в Європі)

Всього депортовано з Криму: 194 тис. (183 тис. спецпоселенців; 6 тис. мобілізованих до резервних таборів; 5 тис. на роботи до "Московугля")

Всього демобілізовано та долучено до спецпоселенців військових: 9 тис.

Всього емігрувало: 1,5 тис.

Цей невеличкий екскурс в демографічну історію кримських татар каменя на камені не залишає від традиційних міфів щодо них. По-перше, хоча колабораціонізм серед кримців мав місце і притому помітне (зрештою, жоден народ під нацистською окупацією не уник цього гріху, навіть євреї), все ж ні про яку "тотальну співпрацю з ворогом" не може бути і мови. Крім того, в лавах Червоної армії та партизанських загонах все одно служило більше кримських татар, ніж у Вермахті.

По-друге, ніяких 20 тисяч дезертирів не було, і суто арифметично не могло бути, ні в Червоній армії загалом, ні в нещасливій 51-й зокрема. По-третє, абсолютна більшість колабораціоністів-кримців або загинула в боях, або понесла індивідуальну кару (і понад тисяча осіб - безневинно), тому змушувати розплачуватись за їхні вчинки цілий народ - це не "справедлива відплата", а очевидний злочин проти людяності, на які радянська влада була щедрою.

І, нарешті, по-четверте, понад 30 тис. загиблих протягом року на нових місцях кримських татар однозначно спростовують неосталіністські вигадки про те, що депортація була "благодіянням" чи навіть "спасінням" для кримців.

Україна має обов'язок визволити історію кримських татар з полону міфів, навіть якщо поки що не в силах врятувати з окупації сам народ.
Бібліографія
1. Всесоюзная перепись населения 1939 г.

2. Всесоюзная перепись населения 1937 г.

3. Романько О. Крым под пятой Гитлера. Немецкая оккупационная политика в Крыму 1941-1944 гг. - М.: Вече, 2011. - 432 с.

4. ГАРФ. Ф. Р-9401. Оп. 2. Д. 64. Л. 318-322.

5. Дробязко С.И. Восточные легионы и казачьи части в вермахте. - М., 1999.

6. ГАРФ. Ф. Р-9401. Оп. 2. Д. 3. Л. 502-505.

7. ГАРФ. Ф. Р-9401. Оп. 1. Д. 2191. Л. 68-69.

8. ГАРФ. Ф. Р-9401. Оп. 2. Д. 65. Л. 275.

9. ГАРФ. Ф. Р-9479. Оп. 1с. Д.187. Л.1.

10. ГАРФ Ф. Р-9479. Оп. 1. Д. 488. Л.78.

11. ГАРФ. Ф. Р-9479. Оп. 1. Д. 436-33. Л. 98-99.

12. Поляков В. Правда о "20 тысячах крымскотатарских дезертиров" // Первая крымская. - 2010. - № 308.

13. Иосиф Сталин - Лаврентию Берии: "Их надо депортировать" : Документы, факты, комментарии / составление, послесловие Н. Бугай. - М.: Дружба народов, 1992. - 288 с.

14. ЦАМО. Ф. 148а. Оп. 3763. Д. 90. Л. 47-48.

Джерело: Крим. Реалії. Частина 1 і Частина 2.
Читайте також: Як депортували кримських татар і що з цього вийшло Неписана історія: "Поки татари воювали, їхні сім'ї виселили в Узбекистан" Зневажений герой. Про легендарного радянського пілота Амет-хана Султана Історик Гульнара Бекірова: "Групу СБУ з дослідження депортації розформовано" "Принуждение к союзу": як Крим став "ісконно русскім" Відбудова Криму Українською РСР після війни Інші матеріали за темою "Кримські татари"

# data[].attributes.attachment_link.title
Кримські татари - ціна війни, ціна миру

# data[].attributes.attachment_link.description
Не лише кримські татари є жертвою теперішніх історичних фальсифікацій, але з огляду на поточну політичну ситуацію, саме кримцям сьогодні доводиться найтяжче.

# data[].attributes.headline
16.05-Всесвітній день вишиванки Акція «Народжені у вишиванці» до Дня української вишиванки. Обговорюємо в колі.

# data[].attributes.subject
16.05-Всесвітній день вишиванки Акція «Народжені у вишиванці» до Дня української вишиванки. Обговорюємо в колі.

# data[].attributes.body
День вишиванки 2024: дата, історія та захопливі факти

# data[].attributes.headline
26 квітня день пам'яті чорнобильської трагедії

# data[].attributes.subject
26 квітня день пам'яті чорнобильської трагедії

# data[].attributes.body
Година пам'яті

# data[].attributes.headline
20 квітня-День довкілля. Інформаційна хвилинка

# data[].attributes.subject
20 квітня-День довкілля. Інформаційна хвилинка

# data[].attributes.body
Щорічно у третю суботу квітня в Україні відзначається День довкілля, установлений Указом Президента України від 6 серпня 1998 року № 855/98. Головна мета свята – підвищення рівня свідомості українців в питаннях, що стосуються збереження безпеки навколишнього середовища.

# data[].attributes.headline
11 квітня-Міжнародний день визволення в'язнів нацистських концтаборів

# data[].attributes.subject
11 квітня-Міжнародний день визволення в'язнів нацистських концтаборів

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/watch/?v=801057285230944 Дивимося відео за посилання, обговорюємо подію

# data[].attributes.headline
До Міжнародного дня Безпечного Інтернету. Диспут "Секстинг- жарт чи ризик?"

# data[].attributes.subject
До Міжнародного дня Безпечного Інтернету. Диспут "Секстинг- жарт чи ризик?"

# data[].attributes.headline
14 березня 2024 День добровольця.Година спілкування.

# data[].attributes.subject
14 березня 2024 День добровольця.Година спілкування.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=b3D3isHAm7w&ab_channel=%D0%9E%D0%BB%D1%8C%D0%B3%D0%B0%D0%A8%D0%B8%D0%BB%D1%96%D0%BD%D1%86%D0%B5%D0%B2%D0%B0

# data[].attributes.headline
8 березня 2024. Уявна подорож сторінками творчості Т.Шевченка "І знову линуть до нас думки геніального українського поета…"

# data[].attributes.subject
8 березня 2024. Уявна подорож сторінками творчості Т.Шевченка "І знову линуть до нас думки геніального українського поета…"

# data[].attributes.headline
23.02.24 Участь у  Спеціальному онлайн-уроці до других роковин повномасштабного вторгнення рф на територію України.

# data[].attributes.subject
23.02.24 Участь у  Спеціальному онлайн-уроці до других роковин повномасштабного вторгнення рф на територію України.

# data[].attributes.headline
16.02.24.До Міжнародного дня Безпечного Інтернету. Диспут "Секстинг- жарт чи ризик?"

# data[].attributes.subject
16.02.24.До Міжнародного дня Безпечного Інтернету. Диспут "Секстинг- жарт чи ризик?"

# data[].attributes.headline
09.02 24.Участь у Фотоквесті “Фейк, джинса та інші витребеньки”. Бесіда "Боти, фейки та джинса. Як політики маніпулюють суспільною думкою

# data[].attributes.subject
09.02 24.Участь у Фотоквесті “Фейк, джинса та інші витребеньки”. Бесіда "Боти, фейки та джинса. Як політики маніпулюють суспільною думкою

# data[].attributes.headline
29.01.24 Урок памяті Героів Крут

# data[].attributes.subject
29.01.24 Урок памяті Героів Крут

# data[].attributes.body
Приєднуємося за посиланням: https://us02web.zoom.us/j/85391630438?pwd=YmZlZ2s1RStISWxOV0ZsVG1VekFxdz09

Ідентифікатор конференції: 853 9163 0438

Код доступу: 921473

# data[].attributes.attachment_caption
Дивись альманах за посиланням

# data[].attributes.headline
27.01.24.Пам'яті жертв голокосту присвячується.

# data[].attributes.subject
27.01.24.Пам'яті жертв голокосту присвячується.

# data[].attributes.body
www.youtube.com/watch?v=pILe_rxbDUA&ab_channel=НаталіяІванова

# data[].attributes.headline
22.01.24 Участь у фотоквесті до дня Соборності України

# data[].attributes.subject
22.01.24 Участь у фотоквесті до дня Соборності України

# data[].attributes.body
Вітаю, ми отримали нагороду

# data[].attributes.headline
12.01.24.Година Духовності.Моральні заповіді українців.

# data[].attributes.subject
12.01.24.Година Духовності.Моральні заповіді українців.

# data[].attributes.body
1. Не дозволяй нікому плямити слави, ні честі Твоєї Нації. Пам’ятай про великі дні наших Визвольних змагань.

# data[].attributes.headline
23.01.24. Бесіда "Мінна безпека"

# data[].attributes.subject
23.01.24. Бесіда "Мінна безпека"

# data[].attributes.body
Це може врятувати тобі життя

# data[].attributes.attachment_caption
Про це необхідно пам'ятати.

# data[].attributes.headline
12.01.24 Інструктаж з БЖ. Поведінка в інтернеті. Небезпечність спілкування з незнайомими людьми. Співпраця з ворогом.

# data[].attributes.subject
12.01.24 Інструктаж з БЖ. Поведінка в інтернеті. Небезпечність спілкування з незнайомими людьми. Співпраця з ворогом.

# data[].attributes.headline
22.12.23.Інструктаж "Безпечні зимові канікули"

# data[].attributes.subject
22.12.23.Інструктаж "Безпечні зимові канікули"

# data[].attributes.body
Будьте здорові! Миру нам усім!

# data[].attributes.headline
22.11.23.Первинний інструктажі з питань безпеки життєдіяльності перед початком зимових канікул, новорічних та різдвяних свят: дії у разі оголошення про загрозу виникнення надзвичайної ситуації, у тому числі сигналу «Повітряна тривога»

# data[].attributes.subject
22.11.23.Первинний інструктажі з питань безпеки життєдіяльності перед початком зимових канікул, новорічних та різдвяних свят: дії у разі оголошення про загрозу виникнення надзвичайної ситуації, у тому числі сигналу «Повітряна тривога»

# data[].attributes.headline
14 грудня - День вшанування памʼяті ліквідаторів ЧАЕС. Година спілкування.

# data[].attributes.subject
14 грудня - День вшанування памʼяті ліквідаторів ЧАЕС. Година спілкування.

# data[].attributes.headline
8 грудня 2023р.Участь у вебвітрині «Права людини – права дитини» (до 75-річчя прийняття Загальної декларації прав людини)

# data[].attributes.subject
8 грудня 2023р.Участь у вебвітрині «Права людини – права дитини» (до 75-річчя прийняття Загальної декларації прав людини)

# data[].attributes.body
Участь в областному конкурсі вебплактів 8-10грудня

# data[].attributes.headline
15.12.23.Година спілкуванн. Мінна безпека.«Обізнаний — значить озброєний»

# data[].attributes.subject
15.12.23.Година спілкуванн. Мінна безпека.«Обізнаний — значить озброєний»

# data[].attributes.headline
1 грудня 2023.Гра-квест Живи без ілюзій"

# data[].attributes.subject
1 грудня 2023.Гра-квест Живи без ілюзій"

# data[].attributes.attachment_caption
Домашні улюбленці – це не лише вірні друзі, вони здатні позбавити людину від стресу та почуття самотності, від відчуття страху, зняти напругу

# data[].attributes.headline
30.11.23. День домашніх тварин: яких улюбленців зручно тримати в квартирі (ФОТО)

# data[].attributes.subject
30.11.23. День домашніх тварин: яких улюбленців зручно тримати в квартирі (ФОТО)

# data[].attributes.headline
13.10.23. Піратська подорож за скарбами знань

# data[].attributes.subject
13.10.23. Піратська подорож за скарбами знань

# data[].attributes.body
Класна година.

# data[].attributes.headline
25.11.23. 90-ті роковини Голодомору 1932-1933рр. Урок пам'яті і скорботи

# data[].attributes.subject
25.11.23. 90-ті роковини Голодомору 1932-1933рр. Урок пам'яті і скорботи

# data[].attributes.headline
21.10.23.День Гідності та Свободи

# data[].attributes.subject
21.10.23.День Гідності та Свободи

# data[].attributes.body
День Гі́дності та Свобо́ди — свято в Україні на честь початку двох революцій: Помаранчевої революції та Революції Гідності .

# data[].attributes.headline
19.10.23 Участь в акції волонтерського руху щодо допомоги тваринам у притулках

# data[].attributes.subject
19.10.23 Участь в акції волонтерського руху щодо допомоги тваринам у притулках

# data[].attributes.body
У нас все вийшло, ми молодці!

# data[].attributes.headline
16.11.23 Міжнародний день відмови від куріння .Участь у конкурсі малюнків

# data[].attributes.subject
16.11.23 Міжнародний день відмови від куріння .Участь у конкурсі малюнків

# data[].attributes.body
НАЙКРАЩЕ РІШЕННЯ ДЛЯ ВАШОГО ЗДОРОВʼЯ — ПРИПИНИТИ КУРИТИ ПРЯМО СЬОГОДНІ!

# data[].attributes.headline
24.11.23.Правила безпеки під час користування га­зом.

# data[].attributes.subject
24.11.23.Правила безпеки під час користування га­зом.

# data[].attributes.body
Бесіда з використанням інтерактивних вправ

# data[].attributes.headline
17.11.23р.Правила поводження з ВНП, невизначеними предмета­ми та речовинами. 

# data[].attributes.subject
17.11.23р.Правила поводження з ВНП, невизначеними предмета­ми та речовинами. 

# data[].attributes.body
Перегляд відео с подальшим обговоренням

# data[].attributes.headline
10.11.23р.Правила безпеки користування електроприладами, під час поводження з джерелами електроструму.Інструктаж.

# data[].attributes.subject
10.11.23р.Правила безпеки користування електроприладами, під час поводження з джерелами електроструму.Інструктаж.

# data[].attributes.headline
27.10.23.Правила поведінки на осінніх канікулах 2023 вдома, на вулиці, під час повітряної

# data[].attributes.subject
27.10.23.Правила поведінки на осінніх канікулах 2023 вдома, на вулиці, під час повітряної

# data[].attributes.body
Мінна безпека. Зустріч з інспектором Покровського районного управління ДСНС України в Донецькій області Сергієм Сергєєвим

# data[].attributes.headline
20.10.23.Про правила безпеки під час користування газом.

# data[].attributes.subject
20.10.23.Про правила безпеки під час користування газом.

# data[].attributes.body
Пам'ятай ці прості правила

# data[].attributes.headline
13.10.23р.Ділова гра "Суд над цигаркою"

# data[].attributes.subject
13.10.23р.Ділова гра "Суд над цигаркою"

# data[].attributes.body
16 листопада- Міжнародний день відмови від паління

# data[].attributes.headline
06.10.23р.Година  спілкування "Мій домашній улюбленець"

# data[].attributes.subject
06.10.23р.Година  спілкування "Мій домашній улюбленець"

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=WMgpKRkawl4&ab_channel=%D0%9B%D1%8E%D0%B1%D0%BE%D0%B2%D0%A1%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B0

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Молодіжна рада при Новогродівській міській раді 

# data[].attributes.attachment_link.title
Наші улюблені тварини

# data[].attributes.headline
29.09.23 Бесіда "Правила поведінки при виявленні вибухонебезпечних предметів

# data[].attributes.subject
29.09.23 Бесіда "Правила поведінки при виявленні вибухонебезпечних предметів

# data[].attributes.attachment_link.title
Бесіда на тему

# data[].attributes.headline
22.09.23 Бесіда "Профілактика вакцинокерованих хвороб"( кір, краснуха, епідопаротит)

# data[].attributes.subject
22.09.23 Бесіда "Профілактика вакцинокерованих хвороб"( кір, краснуха, епідопаротит)

# data[].attributes.headline
22.09.23.Бесіда "Профілактика вакцинокерованих хвороб"( кір, краснуха, епідопаротит)

# data[].attributes.subject
22.09.23.Бесіда "Профілактика вакцинокерованих хвороб"( кір, краснуха, епідопаротит)

# data[].attributes.headline
08.09.23.Година сілкування "МОЛОДЬ ОБИРАЄ ЗДОРОВИЙ СПОСІБ ЖИТТЯ

# data[].attributes.subject
08.09.23.Година сілкування "МОЛОДЬ ОБИРАЄ ЗДОРОВИЙ СПОСІБ ЖИТТЯ

# data[].attributes.body
Щоб бути здоровим, потрібно власні зусилля, постійні й значні. Замінити їх

не можна нічим.

# data[].attributes.headline
01.09.23. Інструктаж з безпеки життєдіяльності

# data[].attributes.subject
01.09.23. Інструктаж з безпеки життєдіяльності

# data[].attributes.headline
.  Профілактика травматизму під час літніх канікул. Правила користування побутовими електроприладами.Правила безпечної поведінки на дорогах під час літніх канікул

# data[].attributes.subject
.  Профілактика травматизму під час літніх канікул. Правила користування побутовими електроприладами.Правила безпечної поведінки на дорогах під час літніх канікул

# data[].attributes.body
Пам'ятаємо. Життя безцінне

# data[].attributes.attachment_link.title
Профілактика травматизму під час літніх канікул

# data[].attributes.attachment_caption
Пам'ятаємо. Життя безцінне

# data[].attributes.headline
30.05.23. Правила з БЖ.Корисні пам'ятки   щодо дій у випадку повітряної тривоги.Пам’ятайте і додержуйтеся правил пожежної безпеки.Профілактика гострих кишкових інфекцій рятує життя

# data[].attributes.subject
30.05.23. Правила з БЖ.Корисні пам'ятки   щодо дій у випадку повітряної тривоги.Пам’ятайте і додержуйтеся правил пожежної безпеки.Профілактика гострих кишкових інфекцій рятує життя

# data[].attributes.headline
26.05.23.Онлайн-подорож до Національного дендрологічного парку "Софіївка" НАН України до європейського дня парків.

# data[].attributes.subject
26.05.23.Онлайн-подорож до Національного дендрологічного парку "Софіївка" НАН України до європейського дня парків.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=xX_f-OvfiQE&ab_channel=IgorGolovchuk

# data[].attributes.attachment_link.title
Дендропарк Софіївка нова vs стара 2021, Умань

# data[].attributes.headline
19.05.23.      18 травня День вишиванки 2023: коли святкують, цікаві факти про український етнічний одяг. Урок-гра."Безпечна дорога додому"

# data[].attributes.subject
19.05.23.      18 травня День вишиванки 2023: коли святкують, цікаві факти про український етнічний одяг. Урок-гра."Безпечна дорога додому"

# data[].attributes.attachment_link.title
18 травня День вишиванки 2023

# data[].attributes.headline
12.05.23.Конкурс міні-віршів до Дня матері "Мамо! Берегине наша!"

# data[].attributes.subject
12.05.23.Конкурс міні-віршів до Дня матері "Мамо! Берегине наша!"

# data[].attributes.body
Нашим ріднесеньким присвячуємо

# data[].attributes.headline
05.05.23.Перегляд відео презентації «Булінг в школі. Як його розпізнати».Складання хмаринки слів.Профілактичний тренінг "Харчові отруєння : причини, ознаки, допомога"

# data[].attributes.subject
05.05.23.Перегляд відео презентації «Булінг в школі. Як його розпізнати».Складання хмаринки слів.Профілактичний тренінг "Харчові отруєння : причини, ознаки, допомога"

# data[].attributes.headline
28.04.23.Чорнобиль – скорбота пам’яті людської.Урок-реквієм

# data[].attributes.subject
28.04.23.Чорнобиль – скорбота пам’яті людської.Урок-реквієм

# data[].attributes.body
Пилить ще атомний реактор,дає взнаки

Та катастрофа,проклята АЕС.

Це мука,плач і крик,і спадок на віки…

Так людство платить за прогрес…

# data[].attributes.headline
21.04.23. Повідомлення до Дня пожежної охорони.  Онлайн-подорож визначними пам'ятками історії та культури Донеччини 

# data[].attributes.subject
21.04.23. Повідомлення до Дня пожежної охорони.  Онлайн-подорож визначними пам'ятками історії та культури Донеччини 

# data[].attributes.headline
14.04.23.“Великодні традиції українського народу”, 

# data[].attributes.subject
14.04.23.“Великодні традиції українського народу”, 

# data[].attributes.headline
 07.04.23.-  Всеукраїнський день здоров'я - загальношкільна онлайн-зарядка

# data[].attributes.subject
 07.04.23.-  Всеукраїнський день здоров'я - загальношкільна онлайн-зарядка

# data[].attributes.body
Прийняло участь20 учнів класу

# data[].attributes.attachment_caption
Пишаємося історією нашого краю

# data[].attributes.headline
21.04.23.День пам'яток історії та культури. Визначні історичні пам'ятки Донеччини.

# data[].attributes.subject
21.04.23.День пам'яток історії та культури. Визначні історичні пам'ятки Донеччини.

# data[].attributes.headline
14.04.23.“Великодні традиції українського народу”, як святкують Великдень у різних куточках України

# data[].attributes.subject
14.04.23.“Великодні традиції українського народу”, як святкують Великдень у різних куточках України

# data[].attributes.headline
07.04.23. -  Всеукраїнський день здоров'я - загальношкільна онлайн-зарядка

# data[].attributes.subject
07.04.23. -  Всеукраїнський день здоров'я - загальношкільна онлайн-зарядка

# data[].attributes.body
прийли участь 20 учнів класу

# data[].attributes.headline
24.03.23. Консультація і тренінг з  Правил безпечної поведінки під час весняних канікул в умовах воєнного стану

# data[].attributes.subject
24.03.23. Консультація і тренінг з  Правил безпечної поведінки під час весняних канікул в умовах воєнного стану

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпечні весняні канікули з песиком Патроном

# data[].attributes.headline
17.03.23. Класна година «Добровільні захисники Вітчизни», до Дня українського добровольця 

# data[].attributes.subject
17.03.23. Класна година «Добровільні захисники Вітчизни», до Дня українського добровольця 

# data[].attributes.attachment_link.title
14 березня День українського добровольця

# data[].attributes.attachment_caption
Як поводитися за столом.Про це поговоримо на годині спілкування

# data[].attributes.headline
10.03.23.Година спілування "Абетка сучасного етикету"

# data[].attributes.subject
10.03.23.Година спілування "Абетка сучасного етикету"

# data[].attributes.headline
 03.03.2023р.Урок-практикум "Принципи цивільного захисту"

# data[].attributes.subject
 03.03.2023р.Урок-практикум "Принципи цивільного захисту"

# data[].attributes.body
Цивільна оборона – захист мирних людей, тобто нас із вами. А про принципи цивільного захисту поговоримо сьогодні

# data[].attributes.attachment_link.title
Принципи цивільного захисту

# data[].attributes.body
ВИСТОЯЛИ-ПЕРЕМОЖЕМО!

# data[].attributes.attachment_link.title
Російсько - українська війна

# data[].attributes.headline
17.02.23. День єднання. та День Державного Герба України Інструктаж з БЖ. Небезпека в зимовий період: ожеледиця, лід, зимова негода. Правила порятунку і домедичної допомоги на льоду. Обережно бурульки!

# data[].attributes.subject
17.02.23. День єднання. та День Державного Герба України Інструктаж з БЖ. Небезпека в зимовий період: ожеледиця, лід, зимова негода. Правила порятунку і домедичної допомоги на льоду. Обережно бурульки!

# data[].attributes.attachment_caption
До Міжнародного дня безпечного інтернету 

# data[].attributes.headline
10.02.ГОДИНА СПІЛКУВАННЯ «Інтернет - користь чи прихована небезпека» БЕСІДА З БЖ Запобігання виникненню пожеж від електричного струму та правила гасіння таких пожеж. Дії учнів під час пожежі”

# data[].attributes.subject
10.02.ГОДИНА СПІЛКУВАННЯ «Інтернет - користь чи прихована небезпека» БЕСІДА З БЖ Запобігання виникненню пожеж від електричного струму та правила гасіння таких пожеж. Дії учнів під час пожежі”

# data[].attributes.attachment_link.title
До Міжнародного дня безпечного інтернету (1)

# data[].attributes.headline
03.02.2023.Всесвітній день читання вголос

# data[].attributes.subject
03.02.2023.Всесвітній день читання вголос

# data[].attributes.attachment_caption
Голокост є подією, яка назавжди зруйнувала майбутнє в Україні, оскільки частина її людності — євреї  були знищені.Чому так сталося? Шукаємо відповідь на уроці

# data[].attributes.headline
27.01.2023.Урок-роздум "Голокост. Цього не можна забути" до Міжнародного дня пам'яті жертв Голокосту.

# data[].attributes.subject
27.01.2023.Урок-роздум "Голокост. Цього не можна забути" до Міжнародного дня пам'яті жертв Голокосту.

# data[].attributes.headline
20 СІЧНЯ 2023 Р.«Одна, єдина, соборна Україна»

# data[].attributes.subject
20 СІЧНЯ 2023 Р.«Одна, єдина, соборна Україна»

# data[].attributes.body
Ми пишаємося, що ми – українці, а наша Вітчизна – Україна, земля, дорога та мила серцю кожного із нас

# data[].attributes.attachment_link.title
УКРАЇНА - СПАДКОЄМИЦЯ ПОПЕРЕДНІХ ПОКОЛІНЬ

# data[].attributes.attachment_caption
Щороку 11 січня у світі святкують чудове свято — Міжнародний день “Дякую”. Щира подяка завжди викликає позитивні емоції та теплі відчуття.

# data[].attributes.headline
13 СІЧНЯ 2023Р. МІЖНАРОДНИЙ ДЕНЬ "ДЯКУЮ"

# data[].attributes.subject
13 СІЧНЯ 2023Р. МІЖНАРОДНИЙ ДЕНЬ "ДЯКУЮ"

# data[].attributes.attachment_link.title
11 січня - Міжнародний день "Дякую"

# data[].attributes.headline
25.11.22. Година спілкування."Що таке гідність та честь"

# data[].attributes.subject
25.11.22. Година спілкування."Що таке гідність та честь"

# data[].attributes.body
Між поняттями честь і гідність існують певні відмінності. Які саме? Про це ми сьогодні дізнаємося під час нашого спілкування.

# data[].attributes.attachment_link.title
Що таке гідність та честь

# data[].attributes.headline
17 листопада.Єдиний урок безпеки дорожнього руху

# data[].attributes.subject
17 листопада.Єдиний урок безпеки дорожнього руху

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентация1

# data[].attributes.headline
28 жовтня.Бесіда «Безпека під час перебування на вулиці та вдома під час осінніх канікул.»

# data[].attributes.subject
28 жовтня.Бесіда «Безпека під час перебування на вулиці та вдома під час осінніх канікул.»

# data[].attributes.attachment_link.title
Правила ТБ під час осінніх канікул

# data[].attributes.headline
21 жовтня. Усний журнал «Роки обпалені війною»

# data[].attributes.subject
21 жовтня. Усний журнал «Роки обпалені війною»

# data[].attributes.body
Війна.Біль.Втрати.Руйнування.Страждання. Пам'ятаймо, бо уроки попередніх поколінь дороговказ в майбутнє.

# data[].attributes.attachment_link.title
Усний журнал «Роки обпалені війною»

# data[].attributes.headline
Віртуальна подорож «14 жовтня – День Захисника Вітчизни. Герої нашого часу»

# data[].attributes.subject
Віртуальна подорож «14 жовтня – День Захисника Вітчизни. Герої нашого часу»

# data[].attributes.body
Сьогоднішній воїн, який він, яка у нього мотивація щодо війни, про це та інше дізнаємося під час вертуальної подорожі

# data[].attributes.attachment_link.title
ДО ДНЯ ЗАХИСНИКА УКРАЇНИ

# data[].attributes.attachment_caption
Хто такий патріот? Чи потрібно бути патріотом? Чи вважаю я себе патріотом? На ці та  інші питання ми будемо сьогодні шукати відповіді

# data[].attributes.headline
07.10.22р. УРОК -РОЗДУМ  "Ми – українці, ми - патріоти"

# data[].attributes.subject
07.10.22р. УРОК -РОЗДУМ  "Ми – українці, ми - патріоти"

# data[].attributes.headline
30/09/22Р.Національний урок пам’яті, приурочений до 80-х роковин трагедії в Бабиному Яру  "Трагедія Бабиного Яру – в серці українського народу"

# data[].attributes.subject
30/09/22Р.Національний урок пам’яті, приурочений до 80-х роковин трагедії в Бабиному Яру  "Трагедія Бабиного Яру – в серці українського народу"

# data[].attributes.body
ПОМІРКУЙТЕ. У чому сутність трагедії Голокосту в Україні, чому важливо про це пам'ятати.

# data[].attributes.headline
23.09.2022р.Година спілкування "Чи легко бути добрим "ПРОВЕДЕННЯ ФОТОКОНКУРСУ "Я-ОСОБИСТІСТЬ", присвяченого Дню миру

# data[].attributes.subject
23.09.2022р.Година спілкування "Чи легко бути добрим "ПРОВЕДЕННЯ ФОТОКОНКУРСУ "Я-ОСОБИСТІСТЬ", присвяченого Дню миру

# data[].attributes.body
Напишіь міні твір на тему "Чи легко бути добрим "

# data[].attributes.headline
16.09.2022р. Година спілкування Мінна безпека. Квест. Правила поведінки з вибухонебезпечними предметами. 

# data[].attributes.subject
16.09.2022р. Година спілкування Мінна безпека. Квест. Правила поведінки з вибухонебезпечними предметами. 

# data[].attributes.body
Це важливо! Беріть участь у квесті

# data[].attributes.attachment_link.title
Мінна безпека

# data[].attributes.headline
09.09.2022р.Тематичні збори учнів «Дотримання правил для учнів - обов’язок кожного школяра» Вибори учнівського самоврядування в класі 

# data[].attributes.subject
09.09.2022р.Тематичні збори учнів «Дотримання правил для учнів - обов’язок кожного школяра» Вибори учнівського самоврядування в класі 

# data[].attributes.attachment_link.title
Тематичні збори учнів

# data[].attributes.headline
Неповторна краса української землі століттями надихала на творчість, а славна історія завжди буде приводом для гордості.                                                                    Шановні учні! За навчальну практику виставляються оцінки! Будьте наполегливими, і  відповідальними .Чекаю ваші роботи на Вайбер! Будьте здорові та миру нам усім!.

# data[].attributes.subject
Неповторна краса української землі століттями надихала на творчість, а славна історія завжди буде приводом для гордості.                                                                    Шановні учні! За навчальну практику виставляються оцінки! Будьте наполегливими, і  відповідальними .Чекаю ваші роботи на Вайбер! Будьте здорові та миру нам усім!.

# data[].attributes.headline
ГОРТАЙ УНИЗ!

# data[].attributes.subject
ГОРТАЙ УНИЗ!

# data[].attributes.headline
10.06.2022р. Урок 50.  Підсумкове узагальнення знань та умінь учнів. Повторити та узагальнити  вивчений матеріал.

# data[].attributes.subject
10.06.2022р. Урок 50.  Підсумкове узагальнення знань та умінь учнів. Повторити та узагальнити  вивчений матеріал.

# data[].attributes.body
З метою самоперевірки, пропоную виконати тестові завдання, а перевірити правильність їх виконання ви зможете за допомогою відповідей. БАЖАЮ УСПІХІВ.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
сайт ЗНО.Освіта.UA

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Історія України. Всі запитання починаючи з 0

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15  ▶

Завдання 1 з 2542

Поява першого керамічного посуду - це характерна риса епохи

Апалеоліту.

Бмезоліту.

Венеоліту.

Гнеоліту.

Позначте відповіді:

А | Б | В | Г
| | |

Перевірити Наступне Читати коментар

Коментарі доступні лише для зареєстрованих користувачів. Дивитись умови перегляду коментарів >>>.

Вид завдання: Завдання з вибором однієї правильної відповіді
Знайшли помилку? Пишіть на

Facebook

Twitter

◀

1

2

3

4

5

6

▶

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
історія україни

# data[].attributes.attachment_link.title
Всі запитання ЗНО з історії України онлайн із відповідями - сайт ЗНО.Освіта.UA

# data[].attributes.attachment_link.description
Всі запитання тестів зовнішнього незалежного оцінювання з історії України за всі роки проведення тестування (ЗНО). Всі завдання тестів ЗНО-онлайн з історії України. Завдання з моментальною правильною відповіддю. Завдання з історії України з коментарями.

# data[].attributes.headline
10.06.2022р. Урок 48.  Культурні явища та процеси ІІ пол. ХІХ ст. –  на поч. ХХ ст. 

# data[].attributes.subject
10.06.2022р. Урок 48.  Культурні явища та процеси ІІ пол. ХІХ ст. –  на поч. ХХ ст. 

# data[].attributes.body
Користуючись відео, заповніть текстову таблицю за напрямками: галузь, основні досягнення.

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗНО-2022. Історія України Тема 17. Культура України в другій половині XIX - на початку XX ст.

# data[].attributes.headline
10.06.2022р. Урок 49.Культурні явища та процеси ІІ пол. ХІХ ст.  на поч. ХХ ст. 

# data[].attributes.subject
10.06.2022р. Урок 49.Культурні явища та процеси ІІ пол. ХІХ ст.  на поч. ХХ ст. 

# data[].attributes.body
Користуючись наданим теоретичним матеріалом, сформулюйте основні риси розвитку української культури кінця 19 початку 20 ст.

# data[].attributes.headline
10.06.2022р. Урок 47.  Політизація національного руху й утворення перших політичних партій: Русько-української радикальної партії «РУРП», Української Національно-демократичної  партії «УНДП».

# data[].attributes.subject
10.06.2022р. Урок 47.  Політизація національного руху й утворення перших політичних партій: Русько-української радикальної партії «РУРП», Української Національно-демократичної  партії «УНДП».

# data[].attributes.body
Поясніть поняття "політизація національного руху". порівняйте програмні цілі партій, яка, на вашу думку, була більш революційною?Чому?

# data[].attributes.headline
09.06.2022р. Урок 45.     Український національний і російський громадсько-політичний рухи у Наддніпрянській Україні  в ІІ пол. ХІХ ст. 

# data[].attributes.subject
09.06.2022р. Урок 45.     Український національний і російський громадсько-політичний рухи у Наддніпрянській Україні  в ІІ пол. ХІХ ст. 

# data[].attributes.body
Якими організаціями був представлений Український національний і російський громадсько-політичний рухи у Наддніпрянській Україні  в ІІ пол. ХІХ ст. Яку мету у боротьбі за незалежність держави вони ставили і якими вони бачили шляхи досягнення мети?

# data[].attributes.attachment_link.title
Ідеології 19 ст. та український національний рух. Частина 1 | ЗНО ІСТОРІЯ УКРАЇНИ

# data[].attributes.headline
09.06.2022р. Урок 44.      Реформи 60-70-х рр. і процеси модернізації в Україні.Політика російського царизму щодо України.

# data[].attributes.subject
09.06.2022р. Урок 44.      Реформи 60-70-х рр. і процеси модернізації в Україні.Політика російського царизму щодо України.

# data[].attributes.body
Який вплив на подальший розвиток України спричинили реформи 60-70-хрр. 19ст. Відповідь обгрунтуйте.

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названия

# data[].attributes.headline
09.06.2022р. Урок 43.  Культура України   кін. ХVІІІ – І пол. ХІХ ст. 

# data[].attributes.subject
09.06.2022р. Урок 43.  Культура України   кін. ХVІІІ – І пол. ХІХ ст. 

# data[].attributes.body
Передивившись відео, опишіть одну з пам'яток на вибір.

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗНО-2022. Історія України Тема 14. Культура України кінця XVIII- першої половини XIX ст.

# data[].attributes.headline
09.06.2022р. Урок 42.  Діяльність «Руської трійці».Діяльність Головної Руської ради

# data[].attributes.subject
09.06.2022р. Урок 42.  Діяльність «Руської трійці».Діяльність Головної Руської ради

# data[].attributes.body
Самостійно дізнайтеся про діяльність ГРР та порівняйте мету ГРР та "Руської трійці"

# data[].attributes.attachment_link.title
Руська трійця

# data[].attributes.headline
09.06.2022р. Урок 41. Приєднання західноукраїнських земель до складу Австрійської імперії, адміністративно - територіальний поділ західноукраїнських земель.Реформи Марії Терезії та Йосифа ІІ й українські землі.  

# data[].attributes.subject
09.06.2022р. Урок 41. Приєднання західноукраїнських земель до складу Австрійської імперії, адміністративно - територіальний поділ західноукраїнських земель.Реформи Марії Терезії та Йосифа ІІ й українські землі.  

# data[].attributes.body
Опрацюйте матеріал та складіть план.

# data[].attributes.attachment_link.title
АДМІНІСТРАТИВНО

# data[].attributes.headline
08.06.2022р. Урок 40.     Поширення в Україні російського та польського суспільних рухів.       Повстання під проводом У. Кармалюка.

# data[].attributes.subject
08.06.2022р. Урок 40.     Поширення в Україні російського та польського суспільних рухів.       Повстання під проводом У. Кармалюка.

# data[].attributes.body
Зверніть увагу на відео. Назвіть причини, наслідки та історичне значення повстання селян під проводом У.Кармалюка.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Уроки истории Питона Каа

# data[].attributes.attachment_link.title
Занепад кріпосницьких відносин. Народні рухи в пер. пол. XІX ст (укр.) ЗНО з історії України.

# data[].attributes.headline
08.06.2022р. Урок 39.    Приєднання українських земель до складу Російської імперії. Розвиток національного руху.

# data[].attributes.subject
08.06.2022р. Урок 39.    Приєднання українських земель до складу Російської імперії. Розвиток національного руху.

# data[].attributes.body
Намалюйте схему "Українські землі у складі іноземних держав на початку 19ст."

# data[].attributes.attachment_link.title
Приєднання українських земель до складу Російської імперії

# data[].attributes.headline
08.06.2022р. Урок 38.    Промисловий переворот та зародження ринкової економіки.

# data[].attributes.subject
08.06.2022р. Урок 38.    Промисловий переворот та зародження ринкової економіки.

# data[].attributes.body
Згадайте, що таке промисловий переворот, та назвіть його основні сторони

# data[].attributes.headline
08.06.2022р. Урок 37. Адміністративно - територіальний поділ українських земель.

# data[].attributes.subject
08.06.2022р. Урок 37. Адміністративно - територіальний поділ українських земель.

# data[].attributes.body
Користуючись схемою, опрацюйте запропоновану контурну карту

# data[].attributes.attachment_link.title
Українські землі у складі Російської імперії наприкінці 18

# data[].attributes.headline
08.06.2022р. Урок 36. Розгортання гайдамацького та опришківського рухів.       Заснування нових міст на Півдні України.

# data[].attributes.subject
08.06.2022р. Урок 36. Розгортання гайдамацького та опришківського рухів.       Заснування нових міст на Півдні України.

# data[].attributes.body
Виконати тести з метою підготовки до ЗНО

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
сайт ЗНО.Освіта.UA

# data[].attributes.attachment_link.title
Українські землі в другій половині ХVІІІ ст. - тести ЗНО/НМТ - завдання з історії України - сайт ЗНО.Освіта.UA

# data[].attributes.attachment_link.description
Завдання та тести з теми "Українські землі в другій половині ХVІІІ ст." зовнішнього незалежного оцінювання (ЗНО), національного мультипредметного тесту (НМТ) з історії України

# data[].attributes.headline
07.06.2022р. Урок 35.  Зміни в політичному становищі Правобережної України після поділів Речі Посполитої Заселення Південної України.

# data[].attributes.subject
07.06.2022р. Урок 35.  Зміни в політичному становищі Правобережної України після поділів Речі Посполитої Заселення Південної України.

# data[].attributes.body
ПОРІВНЯЙТЕ ПОДІЛИ РЕЧІ ПОСПОЛИТОЇ, ЯК ЦЕ ЗМІНИЛО ДОЛЮ УКРАЇНИ. ДОВЕДІТЬ ВАШУ ТОЧКУ ЗОРУ.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Історія України. 8 клас. Хлібовська
Упродовж уроку з'ясуйте, чому припинила існування Річ Посполита, і як це вплинуло на українські землі Згадайте, у складі яких держав перебували українські землі в середині XVIII століття. Як ви розумієте значення понять "воєводство", "губернія"? Чи пам'ятаєте ви, що особливістю політичного устрою Речі Посполитої була "шляхетська демократія"? Що вам про це відомо? 1. Причини поділів Речі Посполитої
Протягом усього XVIII століття спостерігається ослаблення Речі Посполитої. Серед причин того ослаблення, які й призвели до поділів цієї держави, можна виділити кілька основних. Внутрішньополітичні. Боротьба за польський трон часто призводила до збройного протистояння між союзами магнатів і шляхти. Шляхта обирала нового короля, а обравши - жорстко контролювала через рішення сейму. Більше того, кожен шляхтич-депутат у сеймі мав право вето - право не дозволяти прийняття будь-якої постанови. Це робило державу слабкою і майже некерованою.

Економічні. Починаючи з Національно-визвольної війни під проводом Богдана Хмельницького, в Речі Посполитій почався економічний спад. Наступні війни та повстання завдавали величезних розорень і господарських втрат. Ні сейм, ні король не підтримували вітчизняне виробництво: за кордон вивозили сировину, а завозили готові вироби. Річ Посполита поступалася Російській імперії в конкурентній торгівлі на Балтійському морі. До того ж шляхетська республіка не мала дієздатної армії.

Зовнішньополітичні. З ослабленням Речі Посполитої, зросло втручання Франції, Швеції, Австрії, Росії в її внутрішні справи через підтримку різних угруповань шляхти. До прикладу, в 1717 році Московське царство виступило "замирювачем" між королем і шляхтою. Під загрозою військ Петра І сейм прийняв усі умови договору, продиктовані Росією, та увійшов в історію як "німий сейм". Відтоді російський вплив на польську політику тільки зростав. Останні польські королі фактично були ставлениками російських імператорів. Водночас набирали потуги сусідні Австрія та Пруссія.

Ослаблена Річ Посполита стала ідеальним об'єктом для розчленування.

1. Який внутрішній чинник ослаблював Річ Посполиту?

2. Чому польська економіка перебувала в кризовому стані?

3. Які держави зміцнювались у час, коли Річ Посполита слабшала?

французьку "Енциклопедію" та Річ Посполиту Енциклопедія, або Тлумачний словник науки, мистецтва й ремесел була створена під керівництвом французьких просвітників Дідро та Д'Аламбера. Статті Енциклопедії писали провідні мислителі свого часу - Вольтер, Руссо, Монтеск'є. У 1-му томі Енциклопедії, що вийшов 1751 року, вся велика стаття про анархію (хаос, безлад) була присвячена саме Речі Посполитій.

1. Продовжте речення. Стаття про анархію в Енциклопедії була присвячена Речі Посполитій, тому що...
2. Перший поділ Речі Посполитої. Включення Буковини до складу Австрійської імперії
Поділи Речі Посполитої відбувалися в три етапи, у них брали участь Росія, Австрія і Пруссія. Цікаво, що до перемовин про перші два поділи залучали польського короля, і за них навіть голосував сейм. З'ясуємо, які імперії і яким чином поділили українські землі. В результаті першого поділу Речі Посполитої в 1772 році до Австрійської імперії приєднали Галичину, що включала Руське й Белзьке воєводства, західні околиці Волинського і Подільського воєводств.
Алегорія про перший поділ Речі Посполитої, Ілюстрація з британської газети 1772 року
1. Розгляньте зображення. Правителів яких країн зображено на ілюстрації?

У 1774 році Австрія приєднала до своїх володінь ще одну українську територію - Буковину. Приєднання стало можливим по завершенню війни між Російською та Османською імперіями 1768-1774 років та в результаті ослаблення Османської імперії, якій раніше підпорядковувалася Буковина.

Зважаючи на те, що Закарпаття потрапило під її владу ще раніше, то в кінці XVIII століття у складі Австрійської імперії перебували всі західноукраїнські землі: Галичина, Буковина й Закарпаття. Проте увійшли вони до різних адміністративно-територіальних одиниць. Галичина входила до Королівства Галичини й Лодомерії з центром у Львові й поділялася на 12 округів - дистриктів. Органом крайового самоврядування був сейм, де засідали представники шляхти й вищого духовенства. У 1786 році до Королівства Галичини й Лодомерії на правах автономії увійшла Буковина. Її адміністративним центром стало місто Чернівці, де діяло окружне управління зі старостою. Закарпаття не було самостійною адміністративно-територіальною одиницею, а належало до угорської частини імперії. Воно поділялося на жупи (комітати), які очолювали жупани. У західноукраїнських землях запровадили австрійське право.

1. Які українські території увійшли до Австрійської імперії в 1772 році?

2. Коли й у результаті яких обставин Австрія включила Буковину до свого складу?

3. Стисло охарактеризуйте адміністративний устрій Галичини, Буковини, Закарпаття.

3. Другий і третій поділи Речі Посполитої
За другим поділом Речі Посполитої, що відбувся в 1793 році, до Російської імперії увійшли Київщина, Брацлавщина, Поділля, частина Волині. Відповідний царський маніфест зачитували у храмах, де до присяги приводилися військові. Представники інших соціальних станів, зокрема шляхта, духівництво, містяни, а також єврейське населення подавали особисті присяжні листи, де засвідчували свою відданість імператриці Катерині II. Не складали присяги селяни, за них це робили їхні власники. Вільні мешканці, які відмовлялися складати присягу на вірність, мали виїхати за межі імперії. У результаті третього поділу 1795 року Росія поширила владу на Західну Волинь. До Петербурга було вивезено всі польські та литовські державні архіви, король Станіслав II Август Понятовський зрікся влади в день святої Катерини, й у 1795 році Річ Посполита припинила своє існування. Наступного року Росія, Австрія, Пруссія уклали таємну угоду, що забороняла за будь-яких обставин вживати терміни "Королівство Польське" і "Польща" та зобов'язувала підписантів придушувати всі спроби щодо відновлення цієї держави.

На території Правобережжя, принаймні на деякий час, продовжували діяти Литовські статути, за винятком статей, що стосувалися державного управління. Діяла також традиційна для Речі Посполитої система судочинства. Після поділів Речі Посполитої на приєднаних до Російської імперії землях було ліквідовано воєводства, а натомість у 1796 році створено Київську (центр - Київ), Подільську (Кам'янець-Подільськ) і Волинську (Житомир) губернії, які управлялися губернаторами. Правобережні губернії об'єднувалися в генерал-губернаторство. Саме генерал-губернатору належала повнота влади, і він був намісником царя Південно-Західного краю. Губернії, в свою чергу, ділилися на повіти, які очолювали справники. На міста поширилася дія "Жалуваної грамоти містам" 1785 року, згідно якої містом управляла виборна міська дума, яка перейняла функції магістрату. Вона мала право відкривати майстерні, засновувати школи, влаштовувати торги і ярмарки, утримувати та передавати в оренду корчми. Міста володіли прилеглими угіддями та водоймами. В українських містах почали з'являтися перші мануфактури і регулярний поштовий зв'язок.
Результати поділів Речі Посполитої та воєн між Російською та Османською імперіями другої половини XVIII століття
Попрацюйте з картою.

1. Які українські землі потрапили під владу Австрійської, а які - під владу Російської імперій у результаті поділів Речі Посполитої?

2. Які українські землі увійшли до складу Австрійської, а які - до складу Російської імперій у результаті воєн між Російською та Османською імперіями?

У соціальній сфері Російська імперія діяла традиційно. Шляхтичам було даровано титули дворян, греко-католицьку церкву почали силоміць повертати до православ'я і, водночас, утискати церкву римо-католицьку. Щоб якось знівелювати українське населення краю, імперський уряд заохочував переселення сюди болгар, росіян, євреїв, німців та представників інших національностей, створюючи їм пільгові умови. У містах мешкало безліч різного люду, але повноправними містянами вважалися лише власники будинку чи землі у місті. Становище селян-кріпаків, якими були переважно українці, залишилося таким же складним, як і раніше, хіба що душу зігрівали думи та легенди про козацьке минуле, а забутися від тяжкої праці допомагала українська пісня.

1. Які українські території увійшли до Російської імперії у 1793 та 1795 роках?

2. Який адміністративний устрій було уведено на Правобережжі?

3. Як діяла Російська імперія в соціальній сфері?

1. Уважно розгляньте хмаринку подій. Випишіть у зошит із хмаринки роки та слова. Складіть із ними речення.

2. Підготуйте повідомлення "Особливості адміністративно-територіального устрою західноукраїнських земель та Правобережної України наприкінці XVIII століття".

3. Аргументовано доведіть або спростуйте твердження: "Річ Посполита у XVIII столітті була приречена на поділ між сусідніми державами".

4. Перевірте себе, зайшовши за посиланням.

﻿

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Міністерству освіти і науки України

# data[].attributes.attachment_link.title
Поділи Речі Посполитої: зміни в становищі західноукраїнських земель та Правобережної України - Історія України. 8 клас. Хлібовська

# data[].attributes.attachment_link.description
Упродовж уроку з'ясуйте, чому припинила існування Річ Посполита, і як це вплинуло на українські землі Згадайте, у складі яких держав перебували українські землі в середині XVIII століття. Як ви розумієте значення понять "воєводство", "губернія"? Чи пам'ятаєте ви, що особливістю політичного устрою Речі Посполитої була "шляхетська демократія"? Що вам про це відомо?

# data[].attributes.headline
07.06.2022р. Урок 34.   Ліквідація Запорізької Січі   Скасування козацького устрою на Слобожанщині.

# data[].attributes.subject
07.06.2022р. Урок 34.   Ліквідація Запорізької Січі   Скасування козацького устрою на Слобожанщині.

# data[].attributes.body
Подумайте та з'ясуйте наслідки ліквідації Запорозької Січі на майбутню долю України.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
0:00 / 15:31•Watch full video

# data[].attributes.attachment_link.title
Ліквідація Запорізької Січі I Пишемо історію