# data[].attributes.headline
Melica Hammarström HärnösandJag valde att titta på filmen ”Att använda visuella texter” med Qarin Franker.Som det sägs i filmen är visuell litteracitet en viktig del i dagens samhälle som vi på sfi måste förhålla oss till och ge eleverna undervisning i och kunskap om. Bilder är också viktiga som stöd i undervisningen när det gäller att bygga upp elevernas ordförråd, men då är det som det sägs i filmen viktigt att vi som lärare tänker igenom och diskuterar bildvalet omsorgsfullt med varandra och med eleverna.När det gäller avvägningen fotografisk/tecknad bild tycker jag att den moderna tekniken har gjort det till lite av en icke-fråga. Jag använder SmartBoard och googlar ofta med hjälp av ett sökord för att få fram bilder. I och med att man då får fram ett sökresultat med många förslag behövs inte tecknade bilder i lika hög utsträckning idag för att få en ”allmän tolkning” av ordet/begreppet. Processen med SmartBoard och Google gör också att eleverna blir mer delaktiga/får vara vuxna och att det blir just en process att tolka ett ord/begrepp/bild och inte en statisk bild jag valt ut innan lektionen. Jag använder idag bilder på många olika sätt i undervisningen bland annat för att öka elevernas ordförråd och som stöd och inspiration att kunna berätta om sin egen kultur och sina tidigare erfarenheter. Eleverna får hjälp att hitta och välja bilder från sitt land/sin kultur, sitt tidigare yrke etc och med stöd av bilderna kan de sedan berätta om något de kan för andra.Bilder fungerar också i min undervisning som en brygga som Franker uttrycker det till exempel mellan bokstav och ljud och då utgår jag från PRAXIS-alfabetet men jag använder också widgit-symboler och då framförallt som hjälp att förstå och minnas grammatiska begrepp.

# data[].attributes.subject
Melica Hammarström HärnösandJag valde att titta på filmen ”Att använda visuella texter” med Qarin Franker.Som det sägs i filmen är visuell litteracitet en viktig del i dagens samhälle som vi på sfi måste förhålla oss till och ge eleverna undervisning i och kunskap om. Bilder är också viktiga som stöd i undervisningen när det gäller att bygga upp elevernas ordförråd, men då är det som det sägs i filmen viktigt att vi som lärare tänker igenom och diskuterar bildvalet omsorgsfullt med varandra och med eleverna.När det gäller avvägningen fotografisk/tecknad bild tycker jag att den moderna tekniken har gjort det till lite av en icke-fråga. Jag använder SmartBoard och googlar ofta med hjälp av ett sökord för att få fram bilder. I och med att man då får fram ett sökresultat med många förslag behövs inte tecknade bilder i lika hög utsträckning idag för att få en ”allmän tolkning” av ordet/begreppet. Processen med SmartBoard och Google gör också att eleverna blir mer delaktiga/får vara vuxna och att det blir just en process att tolka ett ord/begrepp/bild och inte en statisk bild jag valt ut innan lektionen. Jag använder idag bilder på många olika sätt i undervisningen bland annat för att öka elevernas ordförråd och som stöd och inspiration att kunna berätta om sin egen kultur och sina tidigare erfarenheter. Eleverna får hjälp att hitta och välja bilder från sitt land/sin kultur, sitt tidigare yrke etc och med stöd av bilderna kan de sedan berätta om något de kan för andra.Bilder fungerar också i min undervisning som en brygga som Franker uttrycker det till exempel mellan bokstav och ljud och då utgår jag från PRAXIS-alfabetet men jag använder också widgit-symboler och då framförallt som hjälp att förstå och minnas grammatiska begrepp.

# data[].attributes.body
Anette i Härnösand

Jag valde att se filmen ”Visuella texter” för att jag upplever det som att eleverna har svårt att tolka bilder. I många fall tror man att bilder ska hjälpa eleverna till förståelse men i verkligheten kan det istället försvåra. Därför arbetar vi i klassrummet mycket med att tolka bilder samtidigt som text eller till exempel språkljud. I filmen talas det om vikten av att använda ett vuxet material. Det tycker jag är viktigt men också svårt eftersom mycket av bildmaterialet är gjort för barn.

En önskan från mig är att våra digitala hjälpmedel blev bättre. Vi har data en gång varannan vecka, och 16 Ipads på 400 elever. Detta gör att produktionen av egen tagna bilder är nästan noll.

# data[].attributes.body
Citat; ”och därute blir det naturliga möten mellan mig och mina elever och mellan mina elever och de människor som råkar vara på samma ställen som vi är”

I min grupp har vi också baserat undervisningen på att en dag i veckan ha studiebesök, utomhusundervisning, där vi har utgått från elevernas behov och sedan besökt platser som eleverna bör känna till både för sina studier men också som ett sätt att visa eleverna vad det finns för platser att besöka på fritiden och för att skapa autentiska tillfällen att öva språket. Vi har bl.a. besökt biblioteket, apoteket, Ica, muséer och flera second hand affärer. Detta har också lett till att en elev har tagit eget initiativ för att ge tips på en ekologisk marknad som hölls på elevens praktikplats. Det har skapat många möjligheter att öva språket med både oss lärare men även de människor som har funnits på platserna vi har besökt. Vi har förberett fraser som eleverna har kunnat ställa när de har betalat och frågat efter priset på varor.

Reflektion: Jag skulle önska att det var lättare att kunna samarbeta med elevernas praktikplatser för att kunna ta till vara på det tillfällen som erbjuds att öva språket i naturliga sammanhang. Det skulle också vara av betydelse för oss sfi-lärare att kunna stötta eleverna i att förebreda och efterarbeta ordförrådet som eleverna behöver på praktikplatsen. Nu kommer många elever tillbaka från sin praktik utan att ha använt språket i någon större utstäckning eller för den delen förbättrat språkkunskaperna vilket är väldigt beklagligt.

# data[].attributes.headline
Vi pratade mycket om vikten av att använda texter och material från ”vardagen” och hur vi på olika sätt skulle kunna göra det. Flera tyckte att texten ”Texter i vuxenlivet” startade tankar och funderingar om hur man på olika sätt skulle kunna jobba mer autentiskt, men också hur man skulle kunna förändra lektionsinnehåll och   undervisningsätt. Vi pratade också om att mer ”vardagsviktiga” delar i undervisningen kanske skulle kunna motivera våra elever att engagera sig mer i sin inlärning.Vi diskuterade också vikten av lektioner ute i samhället och vi kom överens om att jobba för att hitta fler och mer möjligheter till sk ”ute-lektioner” . Vi pratade om hur vi skulle kunna utveckla vårt arbete mot det sätt Elisabeth Söderström Persson pratar om i Skolverkets film: Att undervisa utanför klassrummet. Diskussionen i kollegiet blev bra och intressant och ledde oss att tänka på nya och andra sätt. Det känns som om vi är i början av nåt nytt.  Jag kommer att jobba ännu mer med autentiskt material och också få igång mer sk ”ute-lektioner”. 

# data[].attributes.subject
Vi pratade mycket om vikten av att använda texter och material från ”vardagen” och hur vi på olika sätt skulle kunna göra det. Flera tyckte att texten ”Texter i vuxenlivet” startade tankar och funderingar om hur man på olika sätt skulle kunna jobba mer autentiskt, men också hur man skulle kunna förändra lektionsinnehåll och   undervisningsätt. Vi pratade också om att mer ”vardagsviktiga” delar i undervisningen kanske skulle kunna motivera våra elever att engagera sig mer i sin inlärning.Vi diskuterade också vikten av lektioner ute i samhället och vi kom överens om att jobba för att hitta fler och mer möjligheter till sk ”ute-lektioner” . Vi pratade om hur vi skulle kunna utveckla vårt arbete mot det sätt Elisabeth Söderström Persson pratar om i Skolverkets film: Att undervisa utanför klassrummet. Diskussionen i kollegiet blev bra och intressant och ledde oss att tänka på nya och andra sätt. Det känns som om vi är i början av nåt nytt.  Jag kommer att jobba ännu mer med autentiskt material och också få igång mer sk ”ute-lektioner”. 

# data[].attributes.headline
Kristina Philipson.                                                                                        Jag har tittat på filmen "att planera och att genomföra studiebesök". Jag håller med henne om att det sker helt andra saker när man lämnar klassrummet och upplever tillsammans. Det yttersta kvittot på det tycker jag är vid efterarbetet när man kommer tillbaka till klassrummet dagen efter och samtalar kring bilder från det upplevda eller arbetar med material i form av broschyr, recept, flyer, faktablad och slås av elevernas igenkänning av ord och begrepp eller kan uttrycka något kring en bild eller händelse. Jag och min kollega planerade ett besök till ett jättetrevligt biologiskt museum här i Uppsala som heter Biotopia. Då arbetade vi mycket med förförståelse och började att bygga på ordbanken långt innan. Vi var där på museet och talade med personalen och fick med oss tydligt och bra bildmaterial kring vilka djur som finns representerade på museet. Vi gjorde bildspel och vävde in några naturord som var bra att kunna såsom mossa, sten osv. Sedan gjorde vi så att vi fotade platser och miljöer längs vägen till museet och skrev ut bilderna på A4 och laminerade. Sedan fick de parvis i uppdrag att hitta det fotade längs vägen och ställa sig där. Det kunde vara öppettider, en postlåda, en restaurangskola.Den sista bilden var själva museet. Vi gjorde även  ett informationsblad  med en svarstalong inför besöket.. Det var mycket uppskattat av eleverna och det gjorde att vi tränade språk på ett naturligt sätt längs vägen. Vi gjorde även en informationsblad med svarstalong liknande den man kan få från barnens skola inför ett studiebesök.Det var väldigt svårt för vår grupp att veta vad som förväntades här, så vi tränade tillsammans på tavlan genom att bara välja ett svarsalternativ 'jag kommer eller 'jag kommer inte'.Sedan fick de klippa isär lappen och  lämna in.Jag blev lite inspirerad av att de besökt reningsverket på filmen, så jag ska se om jag kan få till stånd något liknande framöver.

# data[].attributes.subject
Kristina Philipson.                                                                                        Jag har tittat på filmen "att planera och att genomföra studiebesök". Jag håller med henne om att det sker helt andra saker när man lämnar klassrummet och upplever tillsammans. Det yttersta kvittot på det tycker jag är vid efterarbetet när man kommer tillbaka till klassrummet dagen efter och samtalar kring bilder från det upplevda eller arbetar med material i form av broschyr, recept, flyer, faktablad och slås av elevernas igenkänning av ord och begrepp eller kan uttrycka något kring en bild eller händelse. Jag och min kollega planerade ett besök till ett jättetrevligt biologiskt museum här i Uppsala som heter Biotopia. Då arbetade vi mycket med förförståelse och började att bygga på ordbanken långt innan. Vi var där på museet och talade med personalen och fick med oss tydligt och bra bildmaterial kring vilka djur som finns representerade på museet. Vi gjorde bildspel och vävde in några naturord som var bra att kunna såsom mossa, sten osv. Sedan gjorde vi så att vi fotade platser och miljöer längs vägen till museet och skrev ut bilderna på A4 och laminerade. Sedan fick de parvis i uppdrag att hitta det fotade längs vägen och ställa sig där. Det kunde vara öppettider, en postlåda, en restaurangskola.Den sista bilden var själva museet. Vi gjorde även  ett informationsblad  med en svarstalong inför besöket.. Det var mycket uppskattat av eleverna och det gjorde att vi tränade språk på ett naturligt sätt längs vägen. Vi gjorde även en informationsblad med svarstalong liknande den man kan få från barnens skola inför ett studiebesök.Det var väldigt svårt för vår grupp att veta vad som förväntades här, så vi tränade tillsammans på tavlan genom att bara välja ett svarsalternativ 'jag kommer eller 'jag kommer inte'.Sedan fick de klippa isär lappen och  lämna in.Jag blev lite inspirerad av att de besökt reningsverket på filmen, så jag ska se om jag kan få till stånd något liknande framöver.

# data[].attributes.body
I vårt samtal rörde vi oss mycket kring vad dagens mediaflöde gör med individen och vilka färdigheter vi förväntas besitta.Vi enades kring att våra elever har svårt att sovra i flödet och skilja ut riktig post från adresserad reklam. Jag delade en situation från ett samtal med en nybörjarelev som med stressade rörelser krafsade i sin brevskörd för att hen ville visa mig något men att hen slogs av att brevet nog låg i den andra högen. Det blev så tydligt för mig hur mycket som sköljer över dem i form av beslut, information och bekräftelser efter bara någon månad i det nya landet. Det hen ville visa mig var tre antagningsbesked för förskola och fritids för tre olika barn.Högst upp på arken hade någon ( troligen myndighetsperson) präntat 'svara snarast' med röd bläckpenna.Min elev hade inte en aning om vad som stod i beskeden eller vad som förväntades av hen, men så mycket visste hen att det var brådskande. Där och då gick det upp för mig hur mycket kringrörande information kring beslutsprocesser och antagningssystem som krävs för att ens kunna lösa uppgiften. Jag som infödd vet ju att man förväntas välja om man vill ha det val man fått tilldelat, jag vet att ärendet avslås om man inte svarar, jag vet att processen måste upprepas och att tid kommer att spillas om svarstiden gått ut, men vad vet min elev om det svenska förskolesystemet efter några veckor i Sverige?Jag slås av att behoven och kraven som ställs på att kunna leva i Sverige är högt ställda och sällan står i paritet med tidigare kunskaper och erfarenheter och det talade vi mycket om vid vårt samtal. Verkligheten låter sig inte väntas på utan den knackar på utanför skolans väggar och ibland även i klassrummet när elever får sms på rasten som kan röra kundklubbar, erbjudanden och reor. Ju mer vi talade om detta desto mer stärkta blev vi i vår övertygelse om att en kurs för nyanlända kring att lära sig särskilja reklamens rekvisita, typsnitt, logotyper från den vanliga postens attribut borde införas. Vi sa att det viktiga är att lotsa eleven genom flödet och att göra hen mer upplyst och att verka mot självständighet.

# data[].attributes.headline
Studiebesök på Museet på Torekällberget i Södertälje

# data[].attributes.subject
Studiebesök på Museet på Torekällberget i Södertälje

# data[].attributes.body
Susie J Ojanen med elever på sfi studieväg 1 A- kurs.
Hon kokar kaffe. Hon bjuder på kaffe. Hon dricker kaffe. Det är gott. Hon mår bra. Hon är glad.Tack så mycket. De bakar kakor.

# data[].attributes.body
Tittade på filmerna ”Att planera och genomföra studiebesök” samt ”Att efterarbeta och följa upp studiebesök”. Jag vill alltid ha ett syfte med studiebesöket som jag också talar om för eleverna innan. Det är även viktigt att koppla det till det arbetsmoment eller temaområde vi för närvarande har eller kommer att inleda. Att fotografera studiebesöket är för mig nödvändigt för efterarbetet i klassrummet. Oftast gör jag PowerPoints med enkla meningar som vinsedan arbetar med på olika sätt. Ett par nya idéer jag fick genom filmerna var t ex att jag även kan använda mig av medhavda foton som jag förberett och tagit på platsen innan eleverna kommer dit. Då kan även icke läskunniga elever t ex få en uppgift att leta upp det som fotot föreställer. Jag kan ge elever (som kan skriva) enskilt eller i grupp uppgift att formulera enkla meningar till PowerPoint presentationen istället för att att jag gör det gemensamt med eleverna under efterarbetet i klassrummet.

# data[].attributes.body
Susie J Ojanen

Efter att ha diskuterat filmen ”Att ha vardagen som utgångspunkt i undervisningen” bland kursdeltagarna på vår skola var vi överens om att vi borde kunna använda elevers dokument/kallelser/brev/sms etc i högre utsträckning än vi gör idag. Jag funderade vidare på HUR? ; Eftersom eleverna jag arbetar med är på A och B- nivå på studieväg 1 måste jag ta hjälp av en språkstödjare i första ledet för att eleverna ska få en förförståelse av vad texten handlar om. Dessutom måste jag fråga eleven om det är OK att vi arbetar med texten gemensamt i klassrummet. Alternativt att jag skriver om texten för att skydda elevens integritet. Därefter bör jag kunna klara mig även utan språkstödjare när vi arbetar vidare och söker tid, plats, datum, enkla ord, verb och formuleringar tillsammans.

# data[].attributes.headline
Vårt samtal rörde sig mest om vad och när våra elever möter texter i sin vardag. Det var intressant och inspirerande att tillsammans få syn på alla tillfällen och texttyper eleverna möter utanför klassrummet.

# data[].attributes.subject
Vårt samtal rörde sig mest om vad och när våra elever möter texter i sin vardag. Det var intressant och inspirerande att tillsammans få syn på alla tillfällen och texttyper eleverna möter utanför klassrummet.

# data[].attributes.body
Vi berättade också för varandra om hur vi har tagit in autentiskt material i undervisningen och spånade även på om hur vi skulle kunna utveckla detta.
Vikten av att tydliggöra för eleverna kopplingen mellan det vi gör i klassrummet och det som sker utanför var också något vi samtalade om.

# data[].attributes.body
Nordlund Shaswar avslutar sin filmsnutt med att ge några tips till oss sfi-lärare utifrån sin studie "Att läsa och skriva texter i hemmet och i skolan". Hon lyfter då fram vikten av att i undervisningen anknyta till elevers vardag, att arbeta med det som har relevans för eleverna. Jag tror att vi är många lärare som har upplevt den positiva engagerade stämningen som uppstår i en grupp när eleverna verkligen anser att ämnet berör och är viktigt. Elevernas motivation skapar glädje och motivation som gör att de tar tills sig, låter sig utmanas och tar med sig ny kunskap på ett speciellt sätt.

# data[].attributes.body
-Vi lär oss i vardagen , säger Elisabeth i avsnittet  Att undervisa utanför klassrummet. Då blir det naturliga frågor och autentiska möten som resulterar i bra muntlig språkutveckling. Hon säger vidare att det man ser, tar på och upplever ger fler ord i ordbanken och det blir lättare att skriva och läsa ord man förstår.
Jag tror på det hon säger! Många av mina elever har ingen eller liten skolbakgrund och då är praktiska moment kanske ännu viktigare Alla lär sig ju på olika sätt och då är det viktigt att använda olika  metoder för att öka möjligheten till  språkutveckling
Mitt mål blir att utöka undervisningen utanför klass-rummet och att diskutera med eleverna var och vad vi ska göra för att "hitta rätt ". I en annan film sägs : " När du måste använda språket till något du är intresserad av det är då det händer nåt....Det händer mycket när man kommer ut i naturen eller är på stan".  Jag håller med.
Jag kommer också att fortsätta argumentera för vikten av undervisning utanför klassrummet med mina kollegor.

# data[].attributes.headline
Vi pratade om vad det innebär att vara vuxen i Sverige, d.v.s. vilka krav som ställs på dig. En av oss jobbar i en alfabetiseringsgrupp och vi pratade en hel del om utmaningen med att redan där få detta att landa hos eleverna, att det är de – med vår ”guidning” – som har ansvaret för att lära sig språket. Vi pratade även om krocken mellan funktion och språknivå, t.ex. att arbeta med blanketter eller antagningsbesked till fritids är väldigt svårt då den svenska som används i dessa formella texter är så långt ifrån elevernas nivå och det blir lätt fel om de då tror att de ska lära sig dessa ord före de basord som man t.ex. arbetar med under b-kursen. Vi pratade även om vikten av att lägga tid/prioritera kreativitet och glädje i läsandet och skrivandet för vår målgrupp. Jag kan ibland uppleva att det är att gå en ”omväg” eftersom de inte är här för att lära sig skriva och läsa berättande texter eller brev till någon karaktär i en film men utan dessa övningar som inspirerar och lyfter fram känslor och andra aspekter i skrivandet kan vi inte få till t.ex. ett bra personligt brev, tror jag. Det ger ett sådant mervärde och motiverade elever. För att koppla detta till min undervisning så ser jag att jag ändå vill lyfta in mer autentiska texter i klassrummet, t.ex. antagningsbesked eller reklam och hitta vägar för att arbeta med dessa. Kanske man skulle kunna arbeta med sökläsning? Eller prata om ordförrådsbygge i samband med detta, passivt vs. aktivt? 

# data[].attributes.subject
Vi pratade om vad det innebär att vara vuxen i Sverige, d.v.s. vilka krav som ställs på dig. En av oss jobbar i en alfabetiseringsgrupp och vi pratade en hel del om utmaningen med att redan där få detta att landa hos eleverna, att det är de – med vår ”guidning” – som har ansvaret för att lära sig språket. Vi pratade även om krocken mellan funktion och språknivå, t.ex. att arbeta med blanketter eller antagningsbesked till fritids är väldigt svårt då den svenska som används i dessa formella texter är så långt ifrån elevernas nivå och det blir lätt fel om de då tror att de ska lära sig dessa ord före de basord som man t.ex. arbetar med under b-kursen. Vi pratade även om vikten av att lägga tid/prioritera kreativitet och glädje i läsandet och skrivandet för vår målgrupp. Jag kan ibland uppleva att det är att gå en ”omväg” eftersom de inte är här för att lära sig skriva och läsa berättande texter eller brev till någon karaktär i en film men utan dessa övningar som inspirerar och lyfter fram känslor och andra aspekter i skrivandet kan vi inte få till t.ex. ett bra personligt brev, tror jag. Det ger ett sådant mervärde och motiverade elever. För att koppla detta till min undervisning så ser jag att jag ändå vill lyfta in mer autentiska texter i klassrummet, t.ex. antagningsbesked eller reklam och hitta vägar för att arbeta med dessa. Kanske man skulle kunna arbeta med sökläsning? Eller prata om ordförrådsbygge i samband med detta, passivt vs. aktivt? 

# data[].attributes.body
Vi var diskuterade många intressanta saker. Bland annat att det är så mycket som vi förväntas göra som lärare. Men också vilken svår situation våra elever är i när de av samhället förväntas vara självständiga, trots att de inte kan läsa och skriva på svenska ännu. Samhället kräver så hög nivå på läs- och skrivkunskaper. Hur ska vi kunna möta det? Om vi använder oss av autentiska texter, blir de oftast alldeles för svåra. Det mest intressanta som kom fram tyckte jag var det är så mycket som krockar och som man måste väga mot varandra. Autenticitet kontra tidigare erfarenhet. Tidigare erfarenhet kontra individualisering. Mycket av elevernas tidigare erfarenheter är ju tyvärr inte värda så mycket i Sverige.

# data[].attributes.body
Jag har tittat på filmen med Qarin Franker där hon berättar om att välja bilder i undervisningen. Jag gillar den filmen eftersom hon visar på komplexiteten i bildval. Det finns inga bilder som alltid är bäst utan det beror på syftet med bilden.

Reflektion: Man tror att man underlättar när man använder mycket bilder i undervisningen. Det är inte alltid säker att det är så. Det finns också många andra svårigheter med bilder. För det första att få tag på dem lagligt och för det andra att hitta bilder som med kön, ålder och etnicitet speglar de elever jag har i klassrummet. Qarin föreslår att man ska ta med elever och modermålsstödjare i valet av bilder. Det är en god idé men om du inte har en modersmålsstödjare och elever väljer bilder så är det inte säker att du ändå vet hur eleven tolkar bilden.

I praktiken: Tidigare har jag använt mig av en box med olika yrken, fritidsintressen och känslor. Så har lagt alla kort på bordet och låtit eleverna välja bilder och sedan har vi jobbat med dem. Det har fungerat väldigt bra. Jag tycker också att det är nyttigt att alltid ha i bakhuvudet att eleven och min tolkning av bilden inte är den samma och att man kan välja olika bilder till olika syften.

Jenny Hast

# data[].attributes.body
Citat som är intressant:
Robica säger: ”Om man bor i Sverige man måste lära sig svenska för att kunna jobba och vara en del av samhället”. Såhär säger många elever men genom att arbeta på det sättet som de gör i filmen får hon lära sig svenska i samhället och är redan en del av det. Spännande! Det vore väldigt roligt att jobba på det här sättet.

Fundera över hur du skulle kunna omsätta filmen tankar och idéer i praktiska övningar i din

verksamhet.

1.      Det vore spännande att arbeta mer ”samhällsnära”, d.v.s. att lyfta in något studiebesök/museum/utflykt i varje arbetsområde. Just för att inte lektionerna, och elevens självförtroende, ska vara ”en del” och samhället, och självförtroendet där ute, en annan del.

2.      Att låta eleverna välja arbetsområde är något jag jobbat med ibland men skulle vilja göra oftare, apropå det som de tar upp om motiverade elever.

# data[].attributes.headline
Att undervisa utanför klassrummetUtomhusundervisningen bedrivs med en dag i veckan utomhus. Sedan i klassrummet går man igenom det klassen har varit med om och bearbetar intrycken. Det är viktigt att det ska vara lättillgängligt för klassen, så att eleverna själva kan ta sig till platsen efteråt.Citat: ”tar på det, ser det och upplever det”. Genom att komma i kontakt med verkliga företeelser och konkreta ting blir undervisningen mer autentisk. Det blir lättare för eleverna att bygga upp sin ordbank då orden blir mer konkreta då man tar på det, ser det och upplever det.Man skulle kunna ha mer studiebesök/utomhusundervisning i skolans närmiljö. Att besöka COOP, apoteket, naturen och biblioteket kunde vara en början.Jenny Östlund

# data[].attributes.subject
Att undervisa utanför klassrummetUtomhusundervisningen bedrivs med en dag i veckan utomhus. Sedan i klassrummet går man igenom det klassen har varit med om och bearbetar intrycken. Det är viktigt att det ska vara lättillgängligt för klassen, så att eleverna själva kan ta sig till platsen efteråt.Citat: ”tar på det, ser det och upplever det”. Genom att komma i kontakt med verkliga företeelser och konkreta ting blir undervisningen mer autentisk. Det blir lättare för eleverna att bygga upp sin ordbank då orden blir mer konkreta då man tar på det, ser det och upplever det.Man skulle kunna ha mer studiebesök/utomhusundervisning i skolans närmiljö. Att besöka COOP, apoteket, naturen och biblioteket kunde vara en början.Jenny Östlund

# data[].attributes.body
Citat eller exempel som du tycker är extra intressanta och varför
• ”naturliga möten” – ibland räcker inte ordförrådet till för att kommunicera med eleverna och att eleverna kan kommunicera med varandra. När man är ute i naturen blir allting autentiskt och eleverna har möjlighet att ”ta på det, se det och uppleva”. Vilket också motiverar till att lära sig att skriva och läsa orden.
• Vardagsnära undervisning – man är ute på studiebesök och i dessa studiebesök får man lära sig nya platser, man läser skyltar, tittar på öppettider etc. Allt detta är något som eleverna verkligen kan använda sig i vardagen.
• Lättillgängligt – det ska vara lätt att ta sig ut till dessa platser men familjen.
Hur ska jag kunna omsätta filmens tankar och idéer i praktiska övningar i min verksamhet?
• Jag bör komma ut utanför klassrummet och undervisa i andra miljöer. Jag kan börja med närmiljön och gå till olika platser. Eleverna kan få uppgifter att göra undertiden vi går till en plats. Man kan ta reda på tex hur många bilar står utanför skolan? Vilka skyltar ser vi? Hur många kvinnor och män ser vi på vägen till…?

# data[].attributes.headline
Som en del av kursledningens kvalitetsutvecklingsarbete skulle vi vilja be dig som deltar i den praktiska kursen att besvara ett antal frågor om kursinnehåll och kursen utformning. Vänligen besvara enkäten innan 15 december. Tack för att du tar dig tid. ”

# data[].attributes.subject
Som en del av kursledningens kvalitetsutvecklingsarbete skulle vi vilja be dig som deltar i den praktiska kursen att besvara ett antal frågor om kursinnehåll och kursen utformning. Vänligen besvara enkäten innan 15 december. Tack för att du tar dig tid. ”

# data[].attributes.body
https://survey.su.se/Survey/18792

# data[].attributes.body
Här kan du lägga in en bild av något som du vill dela med dig av eller tipsa om. Det kan vara ett foto av en elevtext, en bok som du använder, en ögonblicksbild från arbete i klassrummet... Padleten är ju låst så det är bara de som har adressen eller QR-koden som kan se bilderna.

# data[].attributes.headline
Instruktionsfilm - så gör du en egen Kahoot! 

# data[].attributes.subject
Instruktionsfilm - så gör du en egen Kahoot! 

# data[].attributes.attachment_link.description
Recorded with ScreenCastify (https://www.screencastify.com), the screen video recorder for Chrome

# data[].attributes.body
Viktigt att fortsätta sitta i grupper och jämföra, delge varandra erfarenheter. Kul med Kahoot! Tar med mig flera planerade undervisningsmoment från kurskamraterna.

# data[].attributes.headline
Intressant att få sitta i tvärgrupper och lära av varandra 

# data[].attributes.subject
Intressant att få sitta i tvärgrupper och lära av varandra 

# data[].attributes.body
De intressanta är när vi får sitta i tvärgrupper och utbyta erfarenheter. Det är också bra att vi får läsuppgifter. Det gör att det blir av att läsa litteratur som är relevant för arbeten.

# data[].attributes.body
Alltid intressant att få höra hur andra arbetar med och löser utmaningarna på sfi.

# data[].attributes.body
Mycket lärorik och intressant dag, med inspirerande sätt att tänka om kartläggning och planering.

# data[].attributes.body
Intressant att ta del av andras erfarenheter och att få utbyta diskussioner med varandra.

# data[].attributes.headline
Intressant att lyssna in andra! Lite mycket reflektion det vi gjort. Kunde gärna fått något nytt efter lunch som syftar framåt till de uppgifter vi fått med oss till nästa träff

# data[].attributes.subject
Intressant att lyssna in andra! Lite mycket reflektion det vi gjort. Kunde gärna fått något nytt efter lunch som syftar framåt till de uppgifter vi fått med oss till nästa träff

# data[].attributes.headline
Alltid roligt att prata med andra kollegor och se hur de jobbar och se på sin egen verksamhet utifrån.

# data[].attributes.subject
Alltid roligt att prata med andra kollegor och se hur de jobbar och se på sin egen verksamhet utifrån.

# data[].attributes.body
Intressant att få ta del av varandras arbetssätt. Bra med nya infallsvinklar.

# data[].attributes.body
Samarbete med AF

# data[].attributes.body
Intressant att prata med andra , man får ideer. Kul att prova Kahoot. Bra att hör att avkodning också är bra

# data[].attributes.body
inspirerande att prata med andra. Kul att prova Kahoot.

# data[].attributes.body
Kul att höra om andras upplägg. Finns många utvecklingsmöjligheter!

# data[].attributes.headline
Roligt att höra hur andras kartläggning går till och 

# data[].attributes.subject
Roligt att höra hur andras kartläggning går till och 

# data[].attributes.body
Var inte med första tillfället, men intressant att höra de andras reflektioner!

# data[].attributes.body
Att det ser så olika ut på olika håll. Avsaknad av samordning mellan olika instanser.

# data[].attributes.body
Det behövs mer samordning då det gäller kartläggning.

# data[].attributes.body
Bra diskussioner

# data[].attributes.body
Bra att få ta del av andras erfarenheter.

# data[].attributes.body
Bra att byta erfarenheter.

# data[].attributes.headline
Vikten av att rektorn 'kan sfi' och har rätt blick samt förståelse för elever och lärare behov och utmaningar.

# data[].attributes.subject
Vikten av att rektorn 'kan sfi' och har rätt blick samt förståelse för elever och lärare behov och utmaningar.

# data[].attributes.body
Att kartläggningen är viktig.

# data[].attributes.body
Att det ser så olika ut på olik

# data[].attributes.body
att vi har väldigt olika förutsättningar beroende på vilken kommun och vilken skola du arbetar på.

# data[].attributes.body
Det är ett faktum att det är olika på olika skolor gällande kartläggning. Några har börjat med det medan andra redan är igång sedan tidigare samtidigt som andra inte ens har tagit fram en plan för att börja med kartläggning.

# data[].attributes.body
Det blir tydligt hur olika SFI fungerar och hur olika vi tar emot våra elever. Mottagandet är viktigt och därför är det väldigt värdefullt att få sitta tillsammans och samtala om hur det fungerar. Vi har så mycket att lära av varandra.

# data[].attributes.headline
Tydligt att det är liknande problem som vi brottas med på alla skolor. 

# data[].attributes.subject
Tydligt att det är liknande problem som vi brottas med på alla skolor. 

# data[].attributes.body
Bra intressant diskussion om hur vi jobbar med kartläggning och hur man kan vidare utveckla uppföljning av kartläggningen

# data[].attributes.body
Jag tar med mig, vikten av att kartlägga och hålla dokumentet lev ande och att det är till för både lärare och elev. Och i den bästa av drömmar kanske man har ett samarbete med AMS....  Jag tar med mig tankar om att verklighetsförankra undervisningen och fråga mina elever om vad de behöver för att klara sig i sin vardag.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rutblad stöd för planering ifylld till ppt[1]

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbetar för att alla barn och elever ska få en utbildning som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö.

# data[].attributes.body
Här hittar du texter och filmer till temat.

# data[].attributes.attachment_link.description
I vardagslivet förekommer texter som den vuxne behöver kunna både läsa och skriva. En meningsfull undervisning bör därmed bygga på elevernas behov, men också på deras tidigare erfarenheter. Vilka texter möter dina elever i vardagen?

# data[].attributes.body
Skriv kort om vad du tar med dig från förmiddagens erfarenhetsutbyte.