# data[].attributes.body
Hur kan vi känna oss som 'pedagogiska utvecklare' när vi mest jobbar i högskolepedagogiska kurser?

# data[].attributes.body
Vi kan använda dessa listor när vi rekryterar och när vi utvecklar oss själva

# data[].attributes.body
Bra koncept, men är de inte lite väl generellt? De passar in på nästan alla verksamheter. Var finns det unikt högskolepedagogiska? Har hon bara återupptäckt något HR-jox?

# data[].attributes.body
Skönt att det inte bara var jag...

# data[].attributes.body
Det finns tydliga kopplingar till löken på flera sätt.

# data[].attributes.body
Vi är skeptiska mot att de använder begreppet tröskelbegrepp

# data[].attributes.body
Kurser, seminarier, konsultationer.
Möta en individ eller grupp. Påverka förutsättningar på hela universitetet. Samlar idéer när man möter verksamheten. Skräddarsy insatser beroende på behov. Informera och inspirera. Bevaka omvärlden.

# data[].attributes.body
Hur gör vi för att inte tappa det individuella lärandet när vi tänker systemiskt?
Vi behöver ut mer på vår lokala arena men också föra tillbaka det till Didacticum.
citat sid 107 - "language of the clergy" innebär det mainstreaming?

# data[].attributes.body
Normer kring forskarrollen och lärarrollen

# data[].attributes.headline
Implikationer för utveckling av Didacticums verksamhet

# data[].attributes.subject
Implikationer för utveckling av Didacticums verksamhet

# data[].attributes.headline
Implikationer för individuell utveckling 

# data[].attributes.subject
Implikationer för individuell utveckling 

# data[].attributes.headline
Generella reflektioner kring "threshold concepts" som Pedagogisk utvecklare utifrån artikeln

# data[].attributes.subject
Generella reflektioner kring "threshold concepts" som Pedagogisk utvecklare utifrån artikeln