# data[].attributes.headline
                           הצהרה: יש לסגור את כל גני החיות.

# data[].attributes.subject
                           הצהרה: יש לסגור את כל גני החיות.

# data[].attributes.body
מדוע?
גני חיות מהווים מוסדות שמתעללים בחיות ושוללים את חירותן בחסות החוק.

כיצד זה מתקשר?
גני חיות מאפשרים לילדים צפייה נוחה במגוון רחב של חיות בר בתנאי שבי. הדבר מאפשר הכרות עם בעלי החיים והמאפיינים שלהם. יחד עם זאת, חיות בר בתנאי שבי סובלות מאוד. הן לא מקיימות את אורך החיים הטבעי שלהן, הן כלואות בכלובים וניזונות ממזון שהאדם מכין להם. פעמים רבות הן שרויות בדיכאון עמוק ואף סובלות מהתעללות של המבקרים בגני החיות.

איך?
גן החיות בתל אביב היה ממוקם בסמוך לבניין עירית תל אביב. בגן החיות היו כלובים קטנים של בעלי חיים. הפעם הראשונה שבה ראיתי פיל, ברדלס ואריה הייתה בגן החיות בתל אביב. אני זוכרת שהתרגשתי מאוד. אני גם זוכרת שמאוד ריחמתי על בעלי החיים המסכנים האלו שחיו בכלובים מלוכלכים, והמבקרים זרקו עליהם לחם שהביאו מהבית.
שורה תחתונה:

יש לאפשר גני חיות רק אם התנאים של בעלי החיים יהיו דומים לתנאים הטבעיים שלם, מכלאות  ואזורי מחיה רחבים, מזון הדומה להרכב המזון שלהם בטבע. הספארי ברמת גן הוא דוגמה טובה לפתרון הנושא. מצד אחד ניתן לנסוע ברכב ולצפות בזברה, ג'ירפה וקרנף, השוכנים יחדיו ליד אגם ומצד שני בעלי החיים מרגישים טוב בדומה לסביבתם הטבעית.

הדבר מאפשר לימוד של ילדים אודות חיות הבר והתנהגותם ללא צורך בכליאת בעלי החיים בכלובים.

# data[].attributes.body
ההצהרה: אין לבצע ניסוי בבני אדם כדי לבדוק את השפעת החיידק הטורף כחלופה לאנטיביוטיקה.
מדוע?
ביצוע הניסוי בבני אדם עלול לגרום לנזק בלתי הפיך במקרוביום (אוכל' חיידקי המעיים).
למה?
החיידק הטורף עלול לחסל לא רק את "החיידקים הרעים" הגורמים לזיהום במעיים אלא גם את "החיידקים הטובים" .
אז מה?
ניסוי זה עלול לפגוע במגוון חיידקי הגוף ובבריאות לטווח ארוך.
כלומר?
כמו שהמגוון האקולוגי בג'ונגל הוא זה המעניק לו את היציבות ומאפשר למערכת האקולוגית להתקיים לאורך זמן, כך גם המקרוביום זקוק למגוון של חיידקים להתקיים.
שורה תחתונה:
בגלל הפגיעה במגוון רב של חיידקי מעיים והאפשרות לגרימת נזק בלתי הפיך אין לדעתי, לאפשר בשלב מוקדם זה של המחקר את הניסוי במעי האדם.

# data[].attributes.attachment_link.title
טיעון הקסם.png

# data[].attributes.headline
טענה: השיטה בה עדיף 

# data[].attributes.body
טענה: השיטה בה עדיף להשתמש כדי לפגוע בזבובי סוס היא באמצעות צרעות התוקפות אותם על פני השיטה של הדברה כימית.

מה עקרון ההדברה המנצלת צרעות?

בהדברה ביולוגית נעשה שימוש באורגניזמים המהווים אויבים טבעיים לאורגניזמים המזיקים, שאת כמותם רוצים להפחית בבית הגידול.

כיצד זה מתבצע?

במסגרת מחזור הגידול שלה מטילה הצרעה ביצה בתוך גוף הפונדקאי, הזחל הבוקע מהביצה ניזון מחומרי גופו של הפונדקאי וכך גורם למותו. לאחר השלמת שלבי התפתחות נוספים מפלס הבוגר את דרכו אל מחוץ לגוף הפונדקאי.

מה היתרון של שיטה זו?

בשיטה זו נפגעת רק אוכלוסיית המזיק עצמו ולא אורגניזמים אחרים בבית הגידול

כיצד מזהה הצרעה את הזבוב?

הצרעות הטפיליות  מסוגלות לזהות פרומוני מין ספציפיים המופרשים על ידי האורגניזם המזיק. יכולת זו מאפשרת לצרעות לאתר ספציפית את מזיק המטרה שלהן ולהטיל בו ביצה מבלי לפגוע באורגניזמים אחרים בבית הגידול.

מה החיסרון של הדברה כימית?

בהדברה כימית, בניגוד להדברה ביולוגית, נעשה שימוש נרחב בכימיקלים שהם אינם ספציפיים לאורגניזם המזיק (בו רוצים לפגוע) כתוצאה מכך, נפגעים אורגניזמים רבים בבית הגידול שלא הייתה כוונה לפגוע בהם, מחשיפה ישירה לרעלים או באופן עקיף על ידי אכילת טרף שנחשף לכימיקלים.

מדוע זה בעייתי?

פגיעה באורגניזמים רבים בבית הגידול עלולה לפגוע במארג המזון ולהוביל לקריסת בית הגידול. בנוסף, כימיקלים אלה אינם מתפרקים במהירות, מצטברים בטבע ואף מחלחלים בקרקע ומגיעים למקורות שתייה ובכך גדלה הפגיעה באורגניזמים בבית הגידול.

שורה תחתונה:

הדברה ביולוגית המנצלת צרעות טפיליות היא יעילה, ספציפית למזיק ומפחיתה את הפגיעה בסביבה ולכן כדאי לנצלה לפגוע בזבובי סוס הפוגעים ביונקים רבים על פני הדברה כימית שבמסגרתה סבירות גבוהה יותר לפגיעה באורגניזמים רבים בסביבה מלבד המזיקים.

# data[].attributes.headline
הצהרה: שימוש ב

# data[].attributes.body
הצהרה: שימוש בחיידקים טורפים כחלופה לטיפול אנטיביוטי בסוגים מסוימים של מחלות

שרשור - כיצד? החיידק הטורף מחסל חיידקים על ידי מנגנון פעולה שונה מזה של האנטיביוטיקה, דבר המאפשר לו להתמודד גם מול חיידקים עמידים ולחסלם.
אז מה? אחת הבעיות הקשות ברפואה המודרנית היא התפתחותם הגוברת של חיידקים העמידים למגוון סוגי אנטיביוטיקה (בייחוד הפנצילין) שנכשלת בלחסל אותם. נכון להיום אין כמעט אנטיביוטיקה שלא קיימים זני חיידקים שעמידים לה ואפילו לשילובים שלה עם אנטיביוטיקות אחרות
מדוע?  מנגנונים שונים: שינוי/פירוק האנטיביוטיקה ע"י החיידקים, שינויים באתר המטרה או במסלולים המטבוליים.
אז מה עושים? ישנם מספר פתרונות יצירתייים בני ימינו -

הגבלת השימוש באנטיביוטיקה וחינוך הציבור להשתמש בה נכון ולעולם לא להפסיק את הטיפול באמצע. כמו כן גיוון התרופות האנטיביוטיות שבהן משתמשים, כדי שגם אם חיידק פיתח עמידות לסוג מסוים של אנטיביוטיקה, הוא יחוסל על ידי סוג אחר.

בנוסף, להתחיל טיפול באדם חולה באנטיביוטיקה חלשה יחסית ולאט לאט להתקדם לתרופות חזקות יותר רק אם הטיפול הזה לא משפיע. כך לא "שורפים" טיפולים יעילים. ולבסוף, הרופאים שומרים תמיד "במגירה" טיפולים שנותנים אותם רק כ"נשק יום הדין", אחרי ששום דבר אחר לא עזר.
מה הקשר?  שימוש בחיידקים טורפים תחום "חם" וחדש מבחינה מחקרית הוא גם סוג של פיתרון יצירתי לחסל חיידקים עמידים. חוקר מהעברית בשם ד"ר קוסטר מתמקד במין של חיידק טורף - 'אלוף העולם בשחייה'- הנקרא  Bdellovibrio
bacteriovorus מחסל יעיל של חיידקי גראם שליליים כגון
אי-קולי, הנמצאים במערכת העיכול באדם. החיידק הטורף, באורך קטן ממיקרומטר, חודר
לתוך טרפו, אוכל אותו מבפנים תוך שהוא מתפצל לארבעה או שישה צאצאים, מפוצץ את טרפו
וממשיך במסע הציד שלו.

שורה תחתונה: נחכה ונראה האם החיידקים הטורפים יוכיחו את עצמם

כיעילים בחיסול חיידקים עמידים על פני שימוש באנטיביוטיקה קלאסית. ימים יגידו... אולי הרופא יצייד אותנו במרשם ל'חיידק טורף' במקום מוקסיפן נגד הסטרפטוקוקוס הארור...

# data[].attributes.headline
               טענה: יש לחייב את המתנגדים לחיסון לחסן את ילדיהם.   מה התועלת בחיסונים?החיסונים מיגרו מחלות רבות והצילו את חייהם של מיליוני אנשים.                                   מדוע מסוכן לא להתחסן? הירידה בשיעור המתחסנים, מתבטאת בעלייה בהדבקה במחלות מדבקות שכמעט נעלמו בזכות החיסונים. הקבוצות באוכלוסייה שבוחרות לא לחסן, הן נהנות מ"אפקט העדר", כלומר מהחסינות של רוב האוכלוסייה המחוסנת, שמונעת מגורם המחלה להתפשט ולהגיע אליהם. עלול להיווצר מצב שבו אדם מחוסן שהחיסון לא נקלט אצלו נדבק במחלה מאדם שאינו מחוסן. ככל שיהיו יותר אנשים לא מחוסנים כך תגבר המגמה הזאת ותפוצת המחלות תגדל.   מה קרה בעבר?                   בסוף שנות ה-70, בעקבות ביקורת ציבורית, ירד שיעור החיסון נגד שעלת כתוצאה מכך בשנת  1977 התפרצה באנגליה מגפת שעלת שבה נדבקו יותר ממאה אלף איש.               מסקנה: מכיוון שאוכלוסיות שבוחרות לא להתחסן , פוגעות לא רק בעצמן אלה גם באוכלוסיות אחרות, ועלולות לגרום להתפשטות מגפות קטלניות, מדובר בסכנה אמיתית .מה צריך לעשות?                     יש לחייב את המתנגדים לחיסון לחסן את ילדיהם

# data[].attributes.subject
               טענה: יש לחייב את המתנגדים לחיסון לחסן את ילדיהם.   מה התועלת בחיסונים?החיסונים מיגרו מחלות רבות והצילו את חייהם של מיליוני אנשים.                                   מדוע מסוכן לא להתחסן? הירידה בשיעור המתחסנים, מתבטאת בעלייה בהדבקה במחלות מדבקות שכמעט נעלמו בזכות החיסונים. הקבוצות באוכלוסייה שבוחרות לא לחסן, הן נהנות מ"אפקט העדר", כלומר מהחסינות של רוב האוכלוסייה המחוסנת, שמונעת מגורם המחלה להתפשט ולהגיע אליהם. עלול להיווצר מצב שבו אדם מחוסן שהחיסון לא נקלט אצלו נדבק במחלה מאדם שאינו מחוסן. ככל שיהיו יותר אנשים לא מחוסנים כך תגבר המגמה הזאת ותפוצת המחלות תגדל.   מה קרה בעבר?                   בסוף שנות ה-70, בעקבות ביקורת ציבורית, ירד שיעור החיסון נגד שעלת כתוצאה מכך בשנת  1977 התפרצה באנגליה מגפת שעלת שבה נדבקו יותר ממאה אלף איש.               מסקנה: מכיוון שאוכלוסיות שבוחרות לא להתחסן , פוגעות לא רק בעצמן אלה גם באוכלוסיות אחרות, ועלולות לגרום להתפשטות מגפות קטלניות, מדובר בסכנה אמיתית .מה צריך לעשות?                     יש לחייב את המתנגדים לחיסון לחסן את ילדיהם

# data[].attributes.headline
                    יש לחייב את המתנגדים לחסן את ילדיהם.

# data[].attributes.subject
                    יש לחייב את המתנגדים לחסן את ילדיהם.

# data[].attributes.body
מדוע?
אנשים מחוסנים לא מגינים רק על עצמם אלא חוסמים את ההתפשטות של מחלה בתוך הקהילה, הם מגינים בצורה עקיפה על האנשים הלא מחוסנים, אבל ברגע שאחוז הלא מחוסנים עובר את "הסף" המחלה עלולה להתפשט בקלות יותר בין האנשים.

אז מה?

כאשר נוצר מצב של ריבוי אנשים אשר לא חוסנו מסיבות שונות, מחלות קשות עלולות להתפשט ולהביא לתמותה של בני אדם רבים. קיימות קבוצות סיכון רבות שהפגיעה בהם עלולה להיות עצומה.

מי אמר שזה נכון?

ישנם עדויות רבות ומחקרים רבים אשר מראים את הקשר בין קבלת חיסון לבין מניעת מחלות קשות.

אבל לחיסון ישנה השפעה שלילית על הגוף!

נכון, כמו לתרופה גם לחסון ישנם השפעות לוואי וחיסון הוא מצליח ב 100%, אבל כאשר אנו חולים אנו רוצים להבריא מהר מאוד, אז למה לא לקבל חיסון בזמן ופשוט לא להיות חולה במחלות מסויימות.

אז איך אנשים שלא מחוסנים בסדר?

הם פשוט מקבלים הגנה מאנשים אשר כן קיבלו את החיסון, הם קיבלו את חסינות העדר.

שורה תחתונה:

חיסון הוא פעולה של אחריות אישית אבל יש לו השפעה קולקטיבית עצומה! אם התחסנתי לא רק שהגנתי על עצמי, אני מגינה גם על האחרים!

# data[].attributes.headline
טיעון :אין לחייב את 

# data[].attributes.body
טיעון :אין לחייב את המתנגדים לחיסון לחסן את ילדיהם
טענה: אי אפשר להכריח הורה לחסן את ילדו אם אינו מעוניין בכך
למה?
מכיוון שהחיסון לא תמיד הכרחי להתמודדות מול המחלה של הילד עצמו.
מדוע?
פעמים רבות שהמערכת החיסונית של הילד מסוגלת להתמודד עם המחלות אליהן ניתן החיסון.
אז למה בכל זאת ניתן החיסון?
המדינה מעוניינת לחסן את כל האוכלוסיה, אפילו אם חלק מהילדים מסוגלים להתגבר על מחלות אלו.
מדוע?
הסיבה לכך הינה שיש אינטרס למדינה להגן על החלק החלש באוכלוסיה.
מי למשל?
כגון ילדים צעירים, חולים במחלות כרוניות, נשים בהיריון וקשישים.

מה למשל?
דוגמא: מחלת האדמת אינה מסוכנת מאד לילדים צעירים, אלא גורמת לאי נוחות וחולפת לאחר כשבוע של מנוחה. לעומת זאת, וירוס האדמת מסוכן מאד לנשים בהיריון כיוון שהוא יכול לפגוע בהתפתחות המוחית ומערכת העצבים של העובר.
אז מה המסקנה?
מכיוון שהחיסון לא תמיד הכרחי לפרט עצמו, אלא נועד להגן על אוכלוסיות חלשות, אין הכרח לחייב הורים לחסן את ילדיהם בניגוד לרצונם.

# data[].attributes.headline
                         טענה: ביצוע שינוי בגנום הגורם לעקרות אצל זכרים של יתושים ועי"כ להכחדתם יפגע בשרשרת המזון

# data[].attributes.subject
                         טענה: ביצוע שינוי בגנום הגורם לעקרות אצל זכרים של יתושים ועי"כ להכחדתם יפגע בשרשרת המזון

# data[].attributes.body
הסבר: בימינו הכחדת מינים היא אחת הבעיות העיקריות בנושאי איכות הסביבה בעולם .
מדוע?
חיסול של מרכיב אחד (צמח, או יצור אחר) בשרשרת המזון פוגע בכל מי שנמצא מעליה.
כיצד זה מתקשר?
היתושים לא נבראו סתם, בהחלט יש להם תפקיד.
מה הכוונה, מה למשל?
אלפי מיני יתושים מאביקים פרחים וכן הם מהווים מאכל טעים וקל להשגה, ללא זחלי יתושים יצטרכו מאות מיני דגים וציפורים לשנות את תפריטם כדי לשרוד.
דוגמה נוספת, (דג היתוש) הגמבוזיה ידוע כטורף זחלי יתושים מיומן וככזה משמש במקווי מים להדברה, הגמבוזיה כמו גם דגים אחרים יפגעו מהעלמות היתושים, פגיעה שתשפיע על שרשרת המזון
האם זה עד כדי כך חמור ?
אי אפשר שלא להזכיר את אֵפֵקְט הַפַּרְפַּר אשר מייצג מקרה פרטי בו משק כנפי פרפר עשוי ליצור שינויים קטנים באטמוספרה שבסופו של דבר יגרמו להופעת סופת טורנדו (או לחלופין ימנעו את הופעתה). הכנפיים המתנופפות מייצגות שינוי קטן בתנאי ההתחלה של המערכת, שגורם שרשרת מאורעות המובילים לתופעה בקנה מידה גדול.
כיצד זה מתקשר ?
על אחת כמה וכמה הכחדת יצור מהטבע. מה גם שהכחדה כזו בוודאי תעלה כסף רב.
מהי עמדת היהדות בעניין?
הצורך בשימור הסביבה הטבעית הוא מוסרי, "לא ברא הקב"ה בעולמו דבר אחד לבטלה", אומרים חז"ל. כל חפץ, כל יצור וכל בריאה - יש להם תכלית וייעוד.
אז מה?
ולכן כמין "החזק ביותר" על פני האדמה אנו נושאים באחריות לא להכחיד מינים אחרים ולשמור על ברואיו של אלוקים אדון כל.

שורה תחתונה: ביצוע שינוי בגנום הגורם לעקרות אצל זכרים של יתושים יפריע לכל העולם כולו ולכן אין לאפשר זאת !

# data[].attributes.headline
 אי חיסון חלק מהאוכלוסיה עלול לפגוע בבריאותה בעתיד

# data[].attributes.subject
 אי חיסון חלק מהאוכלוסיה עלול לפגוע בבריאותה בעתיד

# data[].attributes.body
מדוע?
אנשים שלא מתחסנים עלולים להעביר את המחלה
כיצד?
כיוון שהם לא מחוסנים הם יחלו במחלות שרוב האוכלוסיה מחוסנת מפניהן
אז מה?
מחלות שכבר נחשבו כמוכחדות מתפרצות מחדש
אז מה?
אלו מחלות מסוכנות שאף עלולות לגרום למוות של ילדים ומבוגרים
מה ניתן לעשות?
לכן, יש לחסן את כלל האוכלוסייה.

# data[].attributes.headline
טענה- אין לאפשר 

# data[].attributes.body
טענה- אין לאפשר עריכה גנטית בתאי גזע עובריים של עובר הנוצר בהפריית מבחנה

הסבר:
מדוע?
העריכה הגנטית  בשיטת ה-Crisper  מאד מדויקת. אך עם כל הידע המצטבר על תהליך יצירת החלבונים , רב עדין הנסתר.
למה?
טיפול נקודתי בDNA יכול להשפיע
על מה?
על תהליכי בקרה העלומים עדין בפני המדענים .
מה יקרה בעקבות כך?
והתינוק שיוולד עלול לחלות ולסבול מתופעות לוואי שלא ניצפו.