# data[].attributes.body
IBD - ..by descent
IBS -.. by state
Additive relationship and coefficient of inbreeding

# data[].attributes.body
Molekylär genetik
Föreläsning, Frågestund, Seminarie, Inlämning

# data[].attributes.headline
Skogsträdsförädling på lång och kort sikt

# data[].attributes.subject
Skogsträdsförädling på lång och kort sikt

# data[].attributes.body
Förädlingscykeln:
Testning
Urval
Korsning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skogsträdsförädlingen i Sverige började i liten skala redan på 1930-talet. Under de första årtiondena valdes bra träd i skogen, s.k. plusträd. Dessa plusträd, som har kompletterats efterhand, utgör basen i den långsiktiga förädlingen i Sverige.

Kvistar från plusträden ympades på "vanliga" träd och ympträden, som blev genetiska kopior av plusträden, planterades ut i fröplantager och ymparkiv. Ympträden korsades med varandra och avkommorna planterades i fältförsök, så kallade avkommeprövningar.

I fältförsöken testas avkommornas vitalitet, tillväxt och virkeskvalitet. Det ger ett mått på hur bra de olika plusträden är som föräldrar - deras avelsvärde. Träd med höga avelsvärden kan sedan väljas ut till vidare förädling eller massförökning i fröplantager.

Den långsiktiga förädlingen kan beskrivas som ett cykliskt förlopp med de tre stegen fälttestning, urval och korsning av utvalda träd till en ny förädlingsgeneration. En cykel tar cirka 20-25 år, och för varje generation blir träden 10 % bättre.

Så här går förädlingen till

Plusträdsurval

Ett stort antal plusträd av gran och tall valdes ut under 1940- och 50-talen. De har senare kompletterats med nya urval i bestånd och i plantskolor. Urvalet byggde på trädens utseende - deras fenotyp. För att få reda på deras genetiska värde måste deras avkommor testas. Totalt har förädlarna valt ut cirka 6 000 tallar och 6 000 granar i skogen. Till det kommer över 10 000 grankloner utvalda i fältförsök och plantskolor, och 1300 contortatallar. Dessa plusträd utgör basen i det svenska förädlingsprogrammet.

Genetisk prövning

För att skilja ut det genetiska värdet från inverkan av miljön testas ett träd genom avkommeprövning. Avkommorna testas normalt på fem olika lokaler i olika miljöer. Det ger förädlarna möjlighet att välja ut träd som fungerar bra under olika förhållanden. I försöken mäter förädlarna överlevnad och skador. Efter 10-15 år är träden tillräckligt stora för att deras tillväxt och kvalitet ska kunna mätas.

Urval

Efter 10-15 år i fält görs en utvärdering av trädens avelsvärden. De bästa träden väljs ut för fortsatt förädling eller till massförökning till skogsplantor. Det vanligaste sättet är genom fröplantager. Olika egenskaper har olika tyngd i urvalet. Tillväxten har alltid stor betydelse. I norra Sverige har överlevnaden en stor vikt. Skador, grenkvalitet och densitet kan också vägas in i urvalet.

Korsning / Ny generation

De bästa träden korsas med varandra. Deras gener kombineras då om så att den genetiska variationen återskapas i den nya generation plantor som testas i nya fältförsök. Cirkeln är sluten.

Massförökning

Utvalda träd kan ympas eller sticklingförökas till fröplantager, där det förädlade fröet skördas för att sedan användas i plantskolor eller vid skogssådd. Förädlat material kan också massförökas som sticklingar (för gran) eller genom somatisk embryogenes.

Förädlingspopulationer

Skogsträd ska leva länge i en tuff och föränderlig miljö. Det gäller att rätt planta hamnar på rätt plats, men också att trädet är tillräckligt robust för att det ska kunna klara framtida förändringar.

Det svenska förädlingsprogrammet är anpassat för att möta ett förändrat klimat. Förädlingen görs inom var och en av cirka 20 förädlingspopulationer för tall och gran. Populationerna är utvalda så att de ska passa för en kombination av ljusklimat (fotoperiod), som förändras med breddgraden, och temperatur, som förändras med både breddgrad och höjd över havet. För varje breddgrad finns populationer som klarar både ett kallare och ett varmare klimat än det som råder idag. Det ger en beredskap för framtida klimatförändringar.

Förädlingspopulationer (ringarna) för tall i Sverige. En motsvarande bild finns också för gran. Det gula området motsvarar Sverige med dagens klimat.

Fältförsök

Fältförsöken är förädlingens viktigaste resurs. I Sverige följer förädlarna ett tusental fältförsök med över en miljon plantor. I fältförsöken får träden visa hur de står emot sjukdomar och klimat, hur bra de växer och vilken kvalitet de får.

Förädlarna följer försöken löpande för att få en tidig bild av överlevnad och skador. Efter 10-15 år är träden tillräckligt stora för att det ska gå att utvärdera hur bra de växer. En del kvalitetsegenskaper, som grenvinkel och rakhet, kan också mätas vid denna ålder. Mätresultaten används sedan för att beräkna ett avelsvärde, ett mått på hur bra föräldrarna är som avelsträd. Träd med höga avelsvärden används i den fortsatta förädlingen eller för att anlägga fröplantager.

Fältförsöken läggs normalt ut på fem lokaler som är spridda på och omkring det område där träden är tänkta att användas. Det finns alltid lokaler som ligger på lite kärvare platser, med kyligare klimat, och på mildare lokaler.

En del träd kommer att prestera bättre i en miljö och sämre i en annan. I förädlingen väljs i första hand de träd ut som växer bra i alla miljöer. De är mer robusta, och kan därför stå emot förändringar i klimat och bördighet.

Normalt anläggs fem fältförsök, där varje sort upprepas flera gånger i varje försök. Försöken sprids så att de representerar varma-kalla och bördiga-magra lokaler.

Filmer om skogsträdsförädling

SKOGSTRÄDSFÖRÄDLING. En film om skogsträdsförädling från projektet Kraftsamling Skog. 6:08 min.

BRÖLLOP I SKOGEN. En film från 1996 för dig som vill veta mer om skogsträdsförädling och genetik. 22:20 min.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skogsträdsförädlingen i Sverige började i liten skala redan på 1930-talet. Under de första årtiondena valdes bra träd i skogen, s.k. plusträd. Dessa plusträd, som har kompletterats efterhand, utgör basen i den långsiktiga förädlingen i Sverige. Kvistar från plusträden ympades på "vanliga" träd och ympträden, som blev genetiska kopior av plusträden, planterades ut i fröplantager och ymparkiv.

# data[].attributes.headline
Processer som påverkar genetisk variation inom populationer (AF)

# data[].attributes.subject
Processer som påverkar genetisk variation inom populationer (AF)

# data[].attributes.body
populationsstorlek, stabilitet/fluktuationer, historia, genetisk drift, selektion, immigration,

# data[].attributes.headline
Processer som påverkar genetisk variation mellan populationer (struktur) (AF)

# data[].attributes.subject
Processer som påverkar genetisk variation mellan populationer (struktur) (AF)

# data[].attributes.body
Samma som ovan samt genflöde (spridning, geografisk isolering), eventuell disruptiv selektion, founder events, fenotypisk sortering - 'matching habitat choice'

# data[].attributes.headline
Hur påverkar miljöförändringar genetisk variation och struktur? (AF)

# data[].attributes.subject
Hur påverkar miljöförändringar genetisk variation och struktur? (AF)

# data[].attributes.body
'Environmental grain' relativt organismernas spridningsförmåga och generationstid.
Effekt av diskreta vs överlappande generationer

# data[].attributes.body
Släktskapsanalys
ANOVA-familjeanalys

# data[].attributes.headline
Balansen mellan produktion och genetisk mångfald

# data[].attributes.subject
Balansen mellan produktion och genetisk mångfald

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En rapport (utredning) om Genetisk variation, huvudsakligen med relevans för förädling av tall och gran, har utformats av Dag Lindgren 2009, som en del av ett regeringsuppdrag. Denna webbplats tar upp material i anslutning till rapporten.

Regeringen gav Skogforsk ett uppdrag via Formas rörande skogsträdsförädling (regeringsbeslut Jo2008/1883). Skogforsk bad Dag Lindgren om assistans med ett avsnitt för att: "belysa vilka effekter som en ökad användning av förädlat plantmaterial kan komma att ha på den genetiska variationen och plantornas känslighet för skadegörare". Detta resulterade i:

Lindgren D 2010. Genetisk variation och skaderisker. Konsekvenser av skogsträdsförädling och fröplantager beträffande genetisk variation och skadegörare.139 sidor inklusive 6 bilagor. Denna utgör Bilaga 5 till Karlsson Uppdrag om förbättrat växtodlingsmaterial, Jo2008/1883. Dokumentet finns på min egen web: http://daglindgren.upsc.se/GenetiskVariation/genetisk_variation.htmpå Skogforsks web http://www.skogforsk.se/PageFiles/63421/Bilaga%205%20Genetisk%20variation%20och%20skaderisker.pdf.__

Hela regeringsrapporten med bilagor finns på den här platsen . Min del är bilaga 5.

Diverse mer eller mindre relevanta länkar och dokument:
En sammanställning av länkar omkring regelverk och plantanvändningGösta Eriksson med . har författat Introduction to forest genetics (det står mycket bakgrund relevant för genetiskt variation) och en översikt av Tallforskning 1990-2007.
Det organ hos skogsstyrelsen där problem med genetik och föryngring diskuteras är väl snarast centrala frö och plantrådet, som är ett rådgivande organ till skogsstyrelsen. http://www.svo.se/episerver4/templates/SNormalPage.aspx?id=33568 __
Diskussion 090519 skogsstyrelsen om främmande gener etc __

Regeringsuppdrag till naturvårdsverket om genetisk variation Genetisk variation hos vilda växter och djur i Sverige.

Finnvid Prescher, som har det direkta ansvaret för en väsentlig del av Sveriges fröförsörjning och ett betydande inflytande för hela, har en mycket hög kompetens, bla just för frågan om genetisk variation i förädlat frö. Detta minskar chansen att inflytandet på genetisk variation inte beaktas.

Studielitteratur till grundkursen i skogsvetarutbildningen Dag Lindgren 2006 Genetiska och legala aspekter på föryngringsmaterial

__Dag Lindgren har nyligen gjort
Föreläsning påbyggnadskurs för jägmästarstuderande Dag Lindgren 2003: Lindgren D. 1998. Balansen mellan produktion och genetisk mångfald. (In Swedish) Skogsfakta, 7 1998. __
Ekologisk utvärdering av klonskogsbruk, fungerar som MKB för klonskogsbruk även om termen kanske inte definieras exakt likadant över tiden. Den version som ligger på denna web är ett manuskript, den slutliga versionen är: Sonesson, J, Bradshaw, R, Lindgren D & Ståhl P 2001 Ecological evaluation of clonal forestry with cutting-propagated Norway spruce. SkogForsk Report 1: 59 pages. Biodivers Conserv (2008) 17:893-910 Frågan om bättre registrering har varit aktuell under ett sekel, ett exempel :
Skogsstyrelsen 2009. Regler om användning av främmande trädslag. Meddelande 2009-7 __ http://rixlex.riksdagen.se/Webbnav/index.aspx?nid=410&dok_id=GH02Jo308 __
en frötäktsutredning. Specifikt finns ett dokument om genetisk diversitet och ett dokument om skogshistoria som nu successivt modifieras så att de blir underbilagor (för mycket detaljer för att vara i huvuddokumentet)
http://www.skogforsk.se/templates/sf_NewsPage____2966.aspx?sm=1&cpi=2170&ci=7Naturvårdsverket och forskning i anslutning till denna om tex genetiska variation och dess struktur.
Strategi för främmande arter och genotyper
Laikre, L., Palmé, A., Larsson, L.C. och Lindberg, E. (redaktörer) (2007). Spridning av genetiskt främmande populationer i Sverige. Vad vet vi? Vad gör vi? Vilka är effekterna? Naturvårdsverkets rapport 5683.
Laikre, L. & Palmé, A 2005. Spridning av främmande populationer i Sverige. Naturvårdsverkets rapport 5475.
http://www.naturvardsverket.se/Documents/publikationer/620-5475-9.pdf __
Genetic diversity __
Genetic diversity and seed orchards - yesterday and tomorrow - pros and cons. __ Föreläsning om genetisk diversitet från Skövde Högskola __
Wibeck 1911 __ Utländska gran- och tallprovenienser i svenskt skogsbruk Mats Hannerz och Anders Almäng, 1997 __ Skrøppa, T. (red.) 1996. Genetisk diversitet i foryngelsematerialer. Nordisk seminar holdt på Honne Konferansesenter, Biri, for Nordisk Skogbruks Frø- og Planteråd 14.-15. november 1995. Aktuelt fra Skogforsk 11/96: 21 s.__
Linda Laikre · Lena C. Larsson · Anna Palmé ·Johan Charlier · Melanie Josefsson · Nils Ryman

B Karlsson: Granens genetik... __ Granens historia i sydsverige

__
Provenienshybrider av gran __
Seed transfer in Europe, föredrag mars 2009 av Heino Wolf baserat på en enkät i EU

Länkar från svensk relevant miljödebatt:
http://www.dn.se/DNet/jsp/polopoly.jsp?d=572&a=760542 __
http://miljodebatt.wordpress.com/2008/04/14/vet-vetenskapsmannen-alltid-vad-de-pratar-om/

Genetisk variation har också varit en politisk drivkraft http://www.svd.se/kulturnoje/understrecket/artikel_2130645.svd __

Föredragning på CFOP 091125

Slutdokument
Titeln kan vara: "Effekter av ökad användning av förädlat plantmaterial på genetisk variation och känslighet för skadegörare." På svenska och allmänt tillängligt på webben som rapport. Dokumentet skall ha drag av MKB för skogsträdsförädling. Om inte annat så kan det vara en rapport permanent tillgänglig på SLUs epsilon-web (Skogforsk säljer sina rapporter, vilket gör dem praktiskt svårtillängliga, och även om de så vore gratis så blir de tillgängligare om de finns på nätet också. Förmodligen är det bäst om det finns både på papper och nät.). Dokumentet kanske kan göras tillgängligt från Kunskap direkt. Det kanske aktualiseras med sammanfattningar.

Webplats
Min avsikt är att denna webplats för genetisk variation skall kvarstå och utvecklas och att jag skall underhålla den en tid även efter våren 2010. Existensen av en websammanställning underlättar för dem som i framtiden vill sätta sig in i frågorna. Den som önskar kan få utrymme eller saker införda på webben (kanske ett underdokument eller en föredragning på powerpoint) kan höra av sig.

Tillgänglighet under utarbetandet
Sedan slutet av 2008 till början av 2010 har manuskriptet till utredning varit tillgängligt för i princip hela världen på den här webplatsen, minst 50 potentiellt intresserade har uttryckligen upplysts om att de kan ta del av och påverka utredningsarbetet, dvs utredningsarbetet har bedrivits med maximal öppenhet.

Referensgrupp.
Till arbetet har knutits en referensgrupp bestående av Prof Martin Lascoux, Uppsala Universitet; Prof Nils Ryman, Stockholms Universitet; Prof Outi Savolainen, Uleåborgs Universitet. Referensgruppen har bl a via denna web tillgång till arbetet. Referensgruppen uppmanas att hjälpa till med länkar och med dokument de anser särskilt viktiga att studera, referensgruppen förväntas hjälpa till med att identifiera problem som bör belysas eller kommenteras. Referensgruppen uppmuntras att löpande kommentera arbetet, detta kan ske på engelska även om detta dokument huvudsakligen använder svenska. Referensgruppen förväntades löpande ge konstruktiva synpunkter på innehåll och slutsatser.

Dag Lindgren: Professor i skogsgenetik vid Sveriges Lantbruksuniversitet sedan 1977.Dag Lindgren har de sista åren varit landets enda professor i skogsgenetik och "fakultetsprofessor", dvs formellt den mest relevanta kompetensen i skogsgenetik som stått till förfogande. Meriter och historia framgår av dokument på min web. Dag Lindgren pensionerades 090930.

Avgränsningar
Ej främmande arter, nästan enbart gran och tall (som helt dominerar skogsplantproduktionen av inhemska arter)
Svensk skog (och relevanta paralleller). Inte mycket tonvikt på futuristiskt (påverkan av nya molekylära metoder och GMO).

Äldre version
Jag har bevarandet en äldre version av den här sidan för historisk dokumentation Genetisk_Variation_Före_Rapport.htm

Det finns en . blogg kvalificerade kommentarer som sänts till mig togs in (fast det kom bara ett bidrag). Sidan är här. I mitten på juni hade ett inlägg kommit.(liknande finns på http://www.tores.se/toretank/regeringens-fraga-till-skogsbruket )

Sammanträde: Det var ett sammanträde på Arlanda 090511.med bl a referensgruppen till denna utredning.
Protokoll från sammanträdet _ Min föredragning vid sammanträdet.__

Redigerat av Dag Lindgren 100410 smärre ändringar 131121

# data[].attributes.attachment_link.description
En rapport (utredning) om Genetisk variation, huvudsakligen med relevans för förädling av tall och gran, har utformats av Dag Lindgren 2009, som en del av ett regeringsuppdrag. Denna webbplats tar upp material i anslutning till rapporten. Regeringen gav Skogforsk ett uppdrag via Formas rörande skogsträdsförädling (regeringsbeslut Jo2008/1883).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det förädlade material som finns praktiskt tillgängligt idag ger en ökad tillväxt på mellan 10 och 25 procent. Det har tagits fram genom urval, korsning och testning.

I framtiden kommer sannolikt sticklingsförökning och somatisk embryogenes att öka den genetiska vinsten ytterligare. Bland mycket annat tar kapitlet upp hur förädlade plantor kan användas i ett förändrat klimat.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det förädlade material som finns praktiskt tillgängligt idag ger en ökad tillväxt på mellan 10 och 25 procent. Det har tagits fram genom urval, korsning och testning. I framtiden kommer sannolikt sticklingsförökning och somatisk embryogenes att öka den genetiska vinsten ytterligare. Bland mycket annat tar kapitlet upp hur förädlade plantor kan användas i ett förändrat klimat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This textbook contains teaching material on animal breeding and genetics for BSc students. The text book started as an initiative of the Dutch Universities for Applied (Agricultural) Sciences. The textbook is made available by the Animal Breeding and Genomics Centre (ABGC) of Wageningen UR (University and Research Centre) . It is written by two animal breeding scientists from Wageningen UR: Kor Oldenbroek from the Centre for Genetic Resources the Netherlands and Liesbeth van der Waaij from the Animal Breeding and Genomics Centre. Four BSc teachers contributed to this textbook by a critical review of the draft texts : Aline van Genderen from HAS-Den Bosch, Hans van Tartwijk from Van Hall-Larenstein in Wageningen, Jan van Diepen from CAH-Vilentum in Dronten en Linda Krijgsman from Inholland in Delft. Their contribution is gratefully acknowledged. Financial support for writing this textbook came from the WURKS programme of Wageningen University. When you have questions about the text, please send an email to: kor.oldenbroek@wur.nl When you are using parts of this textbook for publication, please read and respect the disclaimer of Wageningen UR: http://www.wageningenur.nl/en/Disclaimer.htm I case you want to refer to material in this textbook: the proper citation is: Kor Oldenbroek and Liesbeth van der Waaij, 2015. Textbook Animal Breeding and Genetics for BSc students. Centre for Genetic Resources The Netherlands and Animal Breeding and Genomics Centre , 2015. Groen Kennisnet: What is animal breeding?
This is a book about animal breeding. But what is animal breeding? Animal breeding is about selective breeding: only use males and females for breeding that have passed a certain quality criterion. And with a predefined goal in mind: to genetically improve the population in a certain direction. So people make a plan with the intention to select the best animals according to a predefined list of requisites (traits), and use those selected animals for breeding the next generation so that the offspring on average will be better than the parents. In other words: selective breeding causes a shift in population average from one generation to the next. Although at first instance you may think that animal breeding involves keeping animals and making sure they reproduce, and it thus would involve optimising reproduction techniques or something along those lines, this is not the case.

Definition
Aim of this book
We start with the basics of animal breeding: the concepts of genetics necessary to understand the genetic processes used in animal breeding. Then, in the following chapters we will 'dive into the deep' and take you on a journey through all the steps that need to be taken in order to develop and run a successful breeding program (see figure 9). As animal breeder you start by defining what you want to improve in your population, collect information on the performance of the animals and their genetic relationships, determine which animals have the best genetic potential, determine what proportion you should use for breeding in order to achieve a certain genetic gain in the next generation, select the animals and mate them, and after producing the offspring evaluate whether what you set out to achieve with your breeding decisions actually happened. Each generation you breed you go through this circle of steps. So each generation you again have the opportunity to adjust these steps to some extent. You should not change the breeding goal every generation, because a single generation will not give you much genetic improvement. Breeding is more about the cumulative success of multiple generations. You can adjust the goal in response to a change in the market. You can also adjust your breeding program in response to an unwanted genetic change in your population. You should do this as soon as you find out as you don't want the cumulative effect of an undesired response to selection. In almost every chapter we will focus on a specific step in the breeding program. We will explain the main goal of that step, introduce the challenges and find out how those could be faced.

You will notice that some subjects seem to pop up in a number of chapters. That is because they are related to a number of steps and in each step they require a specific attention. That is why they are mentioned in a number of chapters instead of having one chapter just about that subject. The role of genetic relationships, for example, is such a subject. At the end of studying the book you will have gained insight in how a breeding program should be organised, what are some critical points, and what are consequences of certain breeding decisions. The book is organised such that each chapter starts with a general description of the subject, what is its role in a breeding program, and some points of attention. Then we go a bit deeper and introduce tools (formulas) that provide results to help executing the step in the breeding program accurately. We will use a few formulas to be able to do some basic calculations.

# data[].attributes.attachment_link.description
This textbook contains teaching material on animal breeding and genetics for BSc students. The text book started as an initiative of the Dutch Universities for Applied (Agricultural) Sciences. The textbook is made available by the Animal Breeding and Genomics Centre (ABGC) of Wageningen UR (University and Research Centre) .

# data[].attributes.headline
Skillnad och relation mellan genotyp och fenotyp (AF)

# data[].attributes.subject
Skillnad och relation mellan genotyp och fenotyp (AF)

# data[].attributes.headline
Förädlat frö används i stor utsträckning

# data[].attributes.subject
Förädlat frö används i stor utsträckning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Här hittar du statistik om levererade skogsplantor i Sverige. Vi redovisar uppgifterna per trädslag, produktionssätt, härkomst och användning av plantskydd.

Statistiken om levererade skogsplantor är årlig och bygger på uppgifter som samlas in genom en enkät. Levererade skogsplantor avser de plantor som levererats för användning (utplantering) i Sverige. Enkäten skickas till alla registrerade företag som bedriver yrkesmässig handel med skogsodlingsmaterial. Totalt rör det sig om cirka 40 företag. I enkäten finns även frågor om levererat frö.

Skogsstyrelsen har publicerat uppgifter om produktionen av skogsplantor sedan 1998. Syftet har varit att kunna kvantifiera omfattningen av levererade skogsplantor och frö för användning i Sverige. Undersökningen ingår i Sveriges officiella statistik och har produktnummer JO0313.

Utöver den enkät som genomförs för att samla in nationell statistik sammanställs även intermittent uppgifter om införsel av plantor och frö från andra länder utifrån Skogsstyrelsens register för införsel av skogsodlingsmaterial. Företag som handlar med plantor och frö från utlandet ska anmäla detta till myndigheten, enligt Skogsstyrelsens föreskrifter (SKSFS 2002:2) om produktion för saluföring samt införsel för saluföring av skogsodlingsmaterial. Denna redovisning har startår 2004 och utgör inte officiell statistik.

Figurerna som presenteras är interaktiva diagram och man kan klicka på olika kategorier eller grupper och välja vad som visas i diagrammet. Man kan även visa alla siffror i tabellen genom att välja knappen längst upp till höger i varje diagram. Under rubriken till höger finns länkar till vår statistikdatabas för alla diagram som redovisas nedan.

Levererade skogsplantor 2022

År 2022 levererades 422 miljoner skogsplantor, vilket är en minskning med 30 miljoner (7 procent) från 2021. De senaste årens ökning av levererade plantor av tall, gran, contortatall och övriga lövträd bromsades in 2022.

Mängden tallplantor har ökat stadigt sedan 2013 men minskade med knappt 8 miljoner, till knappt 229 miljoner under 2022, jämfört med 2021. Även mängden granplantor minskade, med knappt 21 miljoner, till drygt 176 miljoner under 2022

Minskning av levererade plantor under 2022

Samtidigt som total mängd levererade skogsplantor minskade 2022 ökade lärk, sitkagran, övriga barrträd och björk, men från låga nivåer. Gruppen övriga barrträd tillsammans med lärkarter och sitkagran ökade under 2022 med 1,5 miljoner plantor (30 procent), jämfört med 2021.

Ökningen av contortatall under 2020 och 2021 avstannade under 2022 och jämfört med 2021 minskade levererade plantor av contortatall med 34 procent till 3,3 miljoner plantor. Från och med 2019 särredovisas lärk och sitkagran från övriga barrträd. 2022 levererades 4,8 miljoner lärkplantor, vilket är en ökning med 29 procent. Sedan 2020 har levererade lärkplantor ökat med 79 procent. Även levererade plantor av sitkagran (som minskade under 2020-2021) ökade. Under 2022 levererades 1 miljon plantor, vilket är en ökning med 36 procent jämfört med 2021.

Antalet levererade plantor av björk (2,3 miljoner) ökade med 29 procent. Levererade övriga lövträd (1,5 miljoner) minskade dock med 16 procent.

Tall (54,2 procent) tog under 2020 över ställningen från gran (41,8 procent) som det vanligaste trädslaget bland levererade skogsplantor och fortsätter att öka sin andel. Gran- och tallplantor utgjorde tillsammans 96 procent av det totala antalet levererade skogsplantor. Contortatallen stod för 1,5 procent och lärk 1,1 procent. Sitkagran, björk och övriga barr- och lövträd utgjorde var för sig mindre än 0,6 procent av antalet levererade skogsplantor.

Det bör noteras att dessa värden inte anger hur trädslagen fördelar sig i den framtida skogen. En betydande del av tallen och nästan all björk och merparten av övriga lövträd i skogen har föryngrats naturligt.

Täckrot dominerar som produktionssätt

Täckrot är det helt dominerande produktionssättet för skogsplantor. 2022 ut-gjorde täckrotsplantor 89 procent av alla levererade skogsplantor. Barrotsplantor utgjorde 7 procent.

Från 2019 redovisas en ny kategori av produktionssätt - hybridplanta. 2022 producerades sammanlagt 4 procent av levererade skogsplantor som hybridplantor.

Tall och contortatall produceras i princip enbart som täckrotsplantor. Andelen granplantor som producerades som täckrot 2022 var 79 procent.

Bland barrträden produceras 91 procent av övriga barrträd som barrot (inklusive hybridplanta), 72 procent av sitkagran, 68 procent av lärk, 21 procent av gran och endast 1 procent av tall. Bland lövträd producerades 94 procent av övriga lövträd som barrot och 58 procent av björk.

Förökningssätt för skogsplantor

Från och med 2019 redovisas om levererade skogsplantor förökats från frö eller är vegetativt förökade. Totalt sett förökas levererade barrplantor från frö till i princip 100 procent och den vegetativt förökade andelen är mycket liten.

Vegetativ förökning av levererade plantor tillämpas främst för lövplantor. 13 procent av övriga levererade lövträdsplantor var vegetativt förökade 2022. Av övriga lövplantor är det främst hybridasp och poppel som förökas vegetativt.

Mekaniskt plantskydd något större andel än oskyddade

Andelen plantor som levereras med någon form av plantskydd mot snytbagge (mekaniskt eller kemiskt) har ökat sedan 2016. Under 2022 var 72, 43 respektive 22 procent av gran-, tall- och contortaplantorna försedda med snytbaggeskydd. Användningen av insekticider minskade till 5 procent av granplantorna och 2 procent av tallplantorna.

Andelen mekaniskt skyddade plantor har ökat från 17 procent 2014 till runt 50 procent de senaste tre åren. Det går inte i statistiken att urskilja var i landet skyddade respektive oskyddade plantor används.

Huvudsakligen svensk härkomst för plantor

Frön delas upp i beståndsfrö från skogar och plantagefrön från särskilt anlagda fröplantager (fröodlingar).

Majoriteten (84 procent) av de levererade skogsplantorna 2022 kom från plantagefrö från svenska fröplantager. Detta är oförändrat jämfört med 2021. Svenskt och utländskt beståndsfrö utgjorde 3 respektive 4 procent. Utländskt plantagefrö stod för 8 procent av härkomsten av de levererade skogsplantorna.

Användningen av beståndsfrö har minskat och användningen av plantagefrö har ökat sedan frågan om härkomst inkluderades i undersökningen. Fördelat per trädslag kom tall och contortatall i princip enbart från plantagefrö med svensk härkomst (95 respektive 100 procent).

74 procent av granplantorna kom från svenska fröplantager, vilket är en ökning jämfört med 71 procent 2021. Av 2022 års granplantor härstammade 12 procent från utländskt beståndsfrö och 9 procent från utländskt plantagefrö, att jämföra med 10 respektive 11 procent 2021.

Plantor av lärk och sitkagran härstammade 2022 till största del från utländskt plantagefrö (85 respektive 96 procent). Även övriga barrträd härstammade i huvudsak från utländskt plantagefrö (81 procent). Utländskt beståndsfrö utgjorde 17 procent av levererade skogsplantor av övriga barrträd.

Av björkplantorna som levererades 2022 kom 49 procent från plantagefrö med svensk härkomst och 47 procent med utländsk härkomst. Andelen björk från utländska fröplantager ökade med ca 14 procent jämfört med 2021, När det gäller övriga lövträd kom 45 procent från utländskt beståndsfrö, vilket är en minskning från 2021 års 60 procent. 23 respektive 24 procent hade härkomst från svenskt respektive utländskt plantagefrö. Andelen svenskt respektive utländskt plantagefrö har lite mer än fördubblats från 2021

Införsel av plantor och frön för skogsbruket

Skogsstyrelsens registrering av införsel av plantor och frön som den här fördjupningen baseras på har en eftersläpning på två år. Det innebär att årets redovisning baseras på data till och med 2021 med startår 2004.
Dessa uppgifter är inte en del av den officiella statistiken om levererade skogsplantor.

Inom EU råder fri handel för skogsplantor och frön. Däremot finns anmälningsplikt för in- och utförsel av plantor och frön och anmälan görs till Skogsstyrelsen. Import av skogsplantor och frö från länder utanför EU är tillåtet för vissa länder, däribland Norge. För dessa länder råder tillstånds- och anmälningsplikt.

Plantor och frön som förts in i Sverige från andra länder kan, men behöver inte, ha sin härkomst i avsändarlandet. En betydande del av infört material har svensk härkomst men något steg i produktionen har skett i avsändarlandet.

Införsel av plantor

Under 2021 fördes det in 54,7 miljoner plantor till Sverige från andra länder. Det innebär att cirka 12 procent av de levererade plantorna 2021 (452 miljoner plantor totalt) åtminstone delvis producerats utanför Sverige. Det är dock oklart om plantorna levererats samma år som de infördes.

Under 2021 fördes flest plantor in från Norden och Baltikum med 57 procent. Plantor från övriga Europa stod för 42 procent av införseln. Långsiktigt har införseln av skogsplantor minskat från övriga Europa och ökat från Norden och Baltikum. Se figur 8 i pdf-filen nedan.

Införseln av plantor domineras av gran (undantaget 2008 och 2013) som stått för över 80 procent av den totala införseln av plantor. Andelen införda granplantor 2021 (71,5 procent) var dock den lägsta sedan registreringen startade. Av den minskade andelen gran är det tall som har tagit flest andelar. Tall står nu för 16,3 procent av andelen införda plantor, vilket är den högsta andelen tall sedan registreringen startade. Bland de övriga trädslagen är lärk vanligast. Se figur 9 i pdf-filen nedan.

Införsel av frö

Införseln av frö varierar kraftigt över tid, både gällande mängd och trädslag. Införseln av frö summerade 2021 till 434 kg.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här hittar du statistik om levererade skogsplantor i Sverige. Vi redovisar uppgifterna per trädslag, produktionssätt, härkomst och användning av plantskydd.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Krav på återväxtens kvalitet

Lagen anger att du ska använda beprövade metoder och trädslag som passar marken. I skogsvårdslagen finns också krav på återväxtens kvalitet. Plantering, sådd eller åtgärder för naturlig föryngring ska göras senast under tredje året efter avverkningsåret. Samma tidskrav gäller vid skada på skogen.

Föryngringen måste vara tillräckligt tät för att trygga återväxten av ny skog. Tabellen visar lägsta antal huvudplantor per hektar vid senaste tidpunkt för hjälpplantering. Särskilda regler gäller för fjällnära skog och vid bidragsplantering av stormfälld skog.

Vid naturlig föryngring är längsta tid för att nå ett tillfredsställande plantuppslag 5 år i södra Sverige (utom Gotland) och 10 år i norra Sverige och på Gotland. På svaga marker i norra Sverige är kravet 15 år.

Regler för främmande trädslag

Skogsmarkens ägare ska i förväg till Skogsstyrelsen anmäla när han eller hon avser att använda skogsodlingsmaterial av främmande trädarter på en areal om minst 0,5 hektar.

Sibirisk (rysk) lärk räknas som inhemskt trädslag, medan de övriga lärkarna är främmande.

Hybridasp och poppel räknas som främmande trädslag.

Reglerna gäller inte odling som sker i vetenskapligt syfte, till exempel av universitet och forskningsinstitut.

Särskilda regler för contortatall

Contortatall får inte användas...

...söder om latitud 60°, med undantag för Värmlands och Örebro län där den får användas ner till 59°30'.

...på marker med ståndortsindex T24 och G24 eller högre.

...närmare naturreservat eller nationalparker än 1 kilometer.

...på sammanlagt mer än 14000 hektar om året (hela landet).

...ovanför de höjder mellan latitud 60 och 68 som anges i Skogsstyrelsens föreskrifter till skogsvårdslagen (figuren).

Regler för förflyttning av skogsodlingsmaterial

Användning och handel med skogsodlingsmaterial regleras av föreskrifter och allmänna råd till §7 i skogsvårdslagen. Föreskrifterna och de allmänna råden meddelas av Skogsstyrelsen.

I Skogsstyrelsens författningssamling (SKSFS 2011:7) meddelas bland annat föreskrifter och allmänna råd om:

Förflyttning av skogsodlingsmaterial av tall och gran (se verktyget Tillåten förflyttning)

Användning av vegetativt förökat skogsodlingsmaterial

Användning av främmande trädarter.

I Skogsstyrelsens författningssamling SKSFS 2008:2 och 2002:2 meddelas föreskrifter och allmänna råd om produktion för saluföring, saluföring samt införsel för saluföring av skogsodlingsmaterial.

Där anges t.ex. den information som ska finnas i stambrev, vilka krav som ställs för fröinsamling m.m.

Rikslängden är en förteckning över de skogsodlingsmaterial som är tillåtna för handel i Sverige.

Avverkningsanmälan ska beskriva föryngringsmetod

Föryngringsavverkning om minst 0,5 hektar måste anmälas till Skogsstyrelsen senast 6 veckor i förväg. I anmälan anger man bl.a. föryngringsmetod ( läs mer om avverkningsanmälan).

# data[].attributes.attachment_link.description
Lagen anger att du ska använda beprövade metoder och trädslag som passar marken. I skogsvårdslagen finns också krav på återväxtens kvalitet. Plantering, sådd eller åtgärder för naturlig föryngring ska göras senast under tredje året efter avverkningsåret. Samma tidskrav gäller vid skada på skogen. Föryngringen måste vara tillräckligt tät för att trygga återväxten av ny skog.

# data[].attributes.headline
Skogsträdsförädlingens roll i det framtida skogbruket

# data[].attributes.subject
Skogsträdsförädlingens roll i det framtida skogbruket

# data[].attributes.body
Skogens hälsa
Kurspresentation, Johan
Lärarpresentation
Förväntningar, Moodle
Praktiska

# data[].attributes.attachment_link.description
Högkvalitativa, motståndskraftiga och klimatanpassade plantor lägger grunden för ett lönsamt och hållbart bruk av skogen. Skogforsk förädlar träd för det svenska skogsbruket.

# data[].attributes.body
https://www.slu.se/centrumbildningar-och-projekt/futurefood/forskning/temasidor-ny/vaxtforadling-och-djuravel/sa-funkar-vaxtforadling/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Även om man kan ändra eller introducera en ny egenskap med hjälp av de traditionella förädlingsmetoder kan det ibland vara svårt och i vissa fall omöjligt att få önskat resultat. Det är i dessa fall genetisk transformering kan komma till användning. Denna teknik är speciellt fördelaktig när det handlar om att förbättra befintliga sorter som bara har några få brister eller oönskade egenskaper. Transformation innebär introduktion av en bit DNA eller en hel gen in i en organism för att uttrycka en ny gen eller för att ändra uttrycket av en eller flera befintliga gener. Grödor som modifierats på detta sätt kallas genetiskt modifierade grödor (GM-grödor). Eftersom funktionen hos generna som förs in eller förändras oftast är mycket väl karaktäriserade är dessa metoder mer precisa och direkta jämfört med konventionell förädling som görs med korsningar eller mutationer. Man kringgår också problemet med att flera oönskade gener följer med den önskade sekvensen, vilket är svårt att undvika i traditionell korsningsförädling.

Genetisk transformation i växter görs vanligen med hjälp av jordbakterien Agrobacterium tumefaciens. I naturen kan bakterien infektera skadade växter och orsaka gallbildningar (en form av tumörer). I bakterier finns majoriteten av DNA:t i kromosomer, men också i cirkulära plasmider. A. tumefaciens har en tumörinducerande plasmid (Ti-plasmid) som innehåller så kallat T-DNA (transfer-DNA). Den del av plasmiden som gör att T-DNA inkorporeras i genomet består av endast 25 baspar i början och slutet av sekvensen av T-DNA. Sekvensen däremellan kan bytas ut till vilken annan DNA-sekvens som helst utan att överföringen påverkas. Restriktionsenzym, som fungerar som saxar, kan klippa itu DNA, medan ligaser, som fungerar som lim, gör att bitarna kan sättas samman igen. Dessa enzymer används för att ta bort gener som orsakar tumörer från T-DNA:t i den isolerade plasmiden och ersätta dem med den DNA-sekvens man vill föra in. Den modifierade Ti-plasmiden förs tillbaka in i bakterien. Efter att bakterien förökats infekteras växten. Denna metod kan delas in i antingen vävnadsodlings-baserad transformation eller in planta-transformation. I den förstnämnda odlas en bit vävnad eller ett organ i ett odlingsmedium och den nya genen förs över till växtvävnaden av bakterien. En GM-planta som bär den nya genen utvecklas sedan från vävnaden. I in planta-transformation infekteras blommorna på en levande växt med A. tumefaciens. Den infekterade plantan kommer då att producera frön som bär på den nya genen. Transformation med A. tumefaciens har använts i många växter, speciellt dikotyledoner, för att förbättra olika odlingsegenskaper som till exempel insektresistens. Jämfört med dikotyledoner är monokotyledoner oftast mindre motagliga för A. tumefaciens. För att lösa detta problem har alternativa kemiska och fysikaliska transformationsmetoder utvecklats. Bland dessa är den mest använda en metod där en genkanon används för att skjuta in mikropartiklar av guld eller tungsten klädda med det DNA man vill överföra. Dessa mikro-partiklar skjuts in i växtcellerna eller vävnaden med komprimerad gas (helium) eller elektrostatisk urladdning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vetenskap och utbildning för hållbart liv.

# data[].attributes.body
Vad innebär det att en egenskap har hög respektive låg ärftlighet?
Skattning av ärftlighet med regressionsanalys (parent-offspring) respektive variansanalys (sibships, halfsibships etc)

# data[].attributes.headline
Statusen för genetisk mångfald i svenska barrskogar: finns det anledning till oro?

# data[].attributes.subject
Statusen för genetisk mångfald i svenska barrskogar: finns det anledning till oro?

# data[].attributes.headline
88 åtgärder ska öka tillväxten i skogen med 20 procent

# data[].attributes.subject
88 åtgärder ska öka tillväxten i skogen med 20 procent

# data[].attributes.body
chrome-extension://efaidnbmnnnibpcajpcglclefindmkaj/https://www.skogsstyrelsen.se/globalassets/om-oss/pagaende-projekt/hallbar-okad-tillvaxt/lista-88-atgarder.pdf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Plantval - Tall är ett verktyg som hjälper dig att välja rätt skogsodlingsmaterial (bestånd & fröplantager) genom att rangordna dem efter beräknad produktion på den aktuella lokalen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Plantval - Tall är ett verktyg som hjälper dig att välja rätt skogsodlingsmaterial (bestånd & fröplantager) genom att rangordna dem efter beräknad produktion på den aktuella lokalen.

# data[].attributes.headline
Genetiska korrelationer mellan egenskaper - orsaker och konsekvenser (AF)

# data[].attributes.subject
Genetiska korrelationer mellan egenskaper - orsaker och konsekvenser (AF)

# data[].attributes.body
Förvaltning av lövträdens genresurs

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klimatscenarier visar på temperaturökningar på 3-5 grader till år 2100, vilket bl.a. innebär att ädla lövträd kommer att kunna växa i hela landet med undantag av Norrlands inland. Den föreslagna strategin ska anpassa trädslagen till ändrat klimat och successivt nordligare utbredning. Istället för att avvakta trädens naturliga anpassning som är en långsam process, sker en aktiv anpassning till klimatförändringen. Därmed säkras deras fortbestånd och genbevarandet förbättras i en situation med stor osäkerhet. Strategin tillåter också viss genetisk förbättring.

Förvaltningsstrategier

Skogsbrukets stora framtidsfrågor handlar om effekter av den globalt ökande levnadsstandarden och resursförbrukningen, hur den förutsedda klimatförändringen ändrar förhållandena för skogsträdens vitalitet och utbredning samt vad anpassning och omställning av samhället kan medföra för skogsnäringen och skogsbruket.

Skyddas i avsättningar

Den nuvarande genförvaltningen av lövträd i Sverige syftar till att vidmakthålla tillräckligt stora populationer genom att gynna lövträdens föryngring i skogsbestånd som avsatts för naturvård. Det är den enda praktiska möjligheten att bevara riktigt sällsynta genvarianter. Men populationernas anpassning till det nya klimatet går långsamt, eftersom avsättningarna gjorts utifrån naturvårdsmål med inriktning på långa omloppstider medan genetisk anpassning gynnas av korta omloppstider.

Användbar anpassning

Vår utgångspunkt har varit att hitta en aktiv förvaltningsmodell som ger snabbare och mer praktiskt användbar anpassning och som är mindre resurskrävande än Skogforsks traditionella växtförädling.

Figur 1. Modellering av den långsiktiga vegetationsfördelningen för åren 2101-2500 med klimatscenario HadCM3 och under förutsättning att klimatet för perioden 2071-2100 blir bestående. Efter Hickler m.fl. (2012). I sverige motsvarar mörkgrön färg skogar som kommer att utgöras av tempererad bok eller blandad bokskog. De grå områden är idag barrskog som kommer att ersättas av hemiboeral blandskog.

Strategin blir operativ

Genom insamling av frö och odling av plantor från ca 500 träd i vanliga skogsbestånd och försöksplanteringar inom ett antal klimatområden i Sverige skapas genresurspopulationer. Därmed bevaras genvarianter som finns ned till frekvens 0,02 med hög sannolikhet (95 %) och på lång sikt (50 generationer), vilket ger mycket stor framtida handlingsfrihet.

Plantor från de 500 träden planteras i en serie genresursbestånd inom och utanför deras nuvarande klimatområde. Bestånden sköts med gallringar så att välanpassade träd gynnas och så att man snabbt får fram frö till en ny generation. I strategin med öppen pollinering, som innebär att träden korsas fritt med varandra, samlas sedan frö på minst 500 träd i den nya trädgenerationen för odling av plantor till en ny serie genresursbestånd.

Det cykliska förloppet med fröinsamling och nyplantering upprepas i önskad takt. Strategin dimensioneras utifrån att man inte har full kontroll på släktskapet (öppen pollinering).

Kompletterande strategi

I en kompletterande strategi genomförs kontrollerade korsningar mellan de utvalda träden. Denna strategi, med fullständig släktskapskontroll, är mer flexibel och effektivare men kräver också mycket mer resurser. I båda strategierna delas genresurspopulationen upp i ett antal delpopulationer för olika anpassningsmål (främst klimatområden). De ursprungliga genresursbestånden, med sin höga diversitet, bevaras för framtida handlingsfrihet.

13 + 4 trädslag ingår

Genförvaltning via strategin med öppen pollinering föreslås för 10 trädslag (klibbal, gråal, glasbjörk, bok, bergek, skogsek, lind, lönn, asp, fågelbär) och via traditionell förädling med kontrollerade korsningar för 3 (vårtbjörk, ask*, poppel).
Dessutom bör en lämplig strategi utredas för den inhemska almen, som är hårt ansatt av almsjukan, och för de utländska trädslagen rödek, rödal och sykomorlönn.

Successiv lokal anpassning

Som utgångspunkt för populationerna har vi delat in Sverige i sex områden från söder till norr, med två breddgraders intervall. Med 500 utvalda träd kan t.ex. 5 populationer om 100 träd eller 10 populationer om 50 träd fördelas inom detta område. En population med 100 träd och 50 avkommor per träd innebär att varje genresursbestånd utgörs av 5 000 plantor, d.v.s. 2,5 ha om de planteras med 2 000 plantor per hektar.

De kan sedan successivt gallras ned till 200 träd per hektar och har, då det är dags för skörd av frö till en ny generation, i genomsnitt 5 träd per ursprungligt moderträd. Enligt förslaget anläggs tre sådana bestånd från ursprungsområdet och norrut, för successiv lokal klimatanpassning i nuvarande och nya områden.

Figur 2. Principskiss för design med genresursbestånd med totalt 500 träd för ett trädslag. Varje breddgradsintervall om 2 breddgrader (gröna pilar) utgör varsin population, symboliserade med kvadrat, triangel och kryss. I varje population har frö från ca 170 träd samlats in. Plantor från dessa träd planteras för varje population på tre lokaler i olika miljöer, fördelade ca 2 breddgrader norrut.

Valet av lokal är ett viktigt led i anpassningen och väljs för att bl.a. möjliggöra naturligt urval samtidigt som pollinering från omgivande bestånd minimeras. Faktorer som beaktas är t.ex. temperaturklimat, vattentillgång och frostrisk.

Genererar kunskap

Förvaltningsprogrammen är också utformade för att generera kunskap om trädens genetik. De viktigaste frågeställningarna rör den genetiska variationens storlek och struktur, delpopulationernas klimatanpassning och motståndskraft mot abiotisk och biotisk stress samt respons på variation i viktiga miljögradienter.

Del av europeisk population

En utgångspunkt vid dimensioneringen av förvaltningsstrategin är att de allra flesta lövträden tillhör en stor europeisk population där det bedrivs genförvaltande åtgärder, och att Sverige har ett genbevarandeprogram i form av naturvårdsavsättningar. I de förslag som presenteras har vi ändå lagt oss på en så hög bevarandenivå att många forskare skulle säga att enbart detta är tillräckligt för artens evolutionära utveckling.

Befintliga material och förslag till kompletteringar

I utredningen har vi kartlagt de mest omfattande nu tillgängliga material med lövträd som kan utgöra en bas för genförvaltningsarbetet. Det omfattar främst material från den svenska skogsträdförädlingen och den skogliga genbanken, d.v.s. ett antal utvalda träd, oftast plusträd och deras förekomst i klonarkiv, fältförsök och fröplantager.

Figur 3. Kartor med de aktuella lövträdens utbredning i norra Europa har gjorts på basis av material från Euforgen www.euforgen.org/ eller den virtuella floran http://linnaeus.nrm.se/flora/. På kartorna finns utvalda plusträd, genetiska fältförsök, klonarkiv och fröplantager markerade. Detta exemplifieras i figuren med kartan för bok.

Den totala omfattningen för de 13 föreslagna arterna innebär att det totalt behövs 6 800 träd. Förutsatt att det material som redan finns i klonarkiv, fröplantager etc. kan utnyttjas behöver 4 600 nya träd väljas ut. Om motsvarande program genomförs för alm och de tre utländska trädslagen tillkommer ca 2 000 träd.

Tidsram och kostnader

Ett omfattande genförvaltningsprogram av den här storleksordningen behöver 10-20 år för att genomföras. Kostnaden bedöms till totalt 40 - 54 miljoner kr, dvs. i genomsnitt 1,7 - 2,7 miljoner kr per år under en 20-årsperiod. Kostnaderna varierar kraftigt beroende på graden av insatser som görs av markvärdarna (markägarna till de planterade genresursbestånden).

Modell som kan modifieras

I en genförvaltningsmodell ingår att arbetet utvärderas och omprövas med vissa tidsintervall, förslagsvis vart 10:e till 20:e år. Förvaltningen måste således baseras på en dynamisk modell som relativt enkelt går att modifiera, vilket vi anser är fallet med de föreslagna strategierna. Oavsett det valda programmets omfattning och tidshorisont är det dock viktigt att alla berörda parter är överens om allmänna mål och riktlinjer för genförvaltningen så att även mindre spridda insatser för något enstaka lövträd kan utformas som en del av helheten.

Delat ansvar

Det är rimligt att tänka sig att samhället har ett övergripande ansvar för att upprätta en beredskap inför klimatförändringen så att Sveriges skogar och skogsbruk kan anpassas till nya förhållanden. Det kan även innefatta införsel av nya trädslag. Arbetet bör dock ske i samverkan mellan samhälle och skogsnäring. Eftersom de flesta lövträd har sin huvudsakliga utbredning utanför Sverige bör genförvaltning dessutom göras i samverkan med andra länder.
*) Uppföljning av skadeutvecklingen i genetiska försöksplanteringar i Sverige och angränsande länder visar att askskottsjukan är starkt genetiskt styrd och att det finns en stor genetisk variation i skadornas omfattning, vilket gör det möjligt att via urval och testning ta fram ett mer vitalt material. Den akuta situationen talar för att tillämpa traditionella förädlingsmetoder med kontroll på trädens identitet och släktskap. Vi har visserligen dålig kännedom om hur patogenen kommer att utvecklas över tiden men urval av vitala träd i bestånd som drabbats kraftigt av askskottsjukan med efterföljande artificiell resistenstestning är sannolikt en kostnadseffektiv strategi för att få fram ett mer robust skogsodlingsmaterial av ask. Samtidigt skapas ett bra underlag för genbevarande. För att tillgodose kravet på en stor genetisk variation är det viktigt att urvalet görs i många bestånd inom hela utbredningsområdet i Sverige och helst i samarbete med andra Nordeuropeiska länder. Det kan vara intressant att nämna att i Litauen som ligger ca 10 år före Sverige i skadeutvecklingen, har de flesta naturliga bestånd som avsatts till genbevarande övergetts p.g.a. att antalet levande träd är för få. Det visar att genförvaltningsmetoder kan behöva omprövas och att aktivt skapade genresursbestånd måste ha stor genetisk diversitet, d.v.s. innehålla många avkommor från många träd.Mot bakgrund av det akuta läget föreslår vi ett något större urval, d.v.s. totalt 600 askar. Asken är tvåbyggare, d.v.s. träden har antingen han- eller honblommor, vilket också har betydelse för urvalet av moderträd.

# data[].attributes.attachment_link.description
Klimatscenarier visar på temperaturökningar på 3-5 grader till år 2100, vilket bl.a. innebär att ädla lövträd kommer att kunna växa i hela landet med undantag av Norrlands inland. Den föreslagna strategin ska anpassa trädslagen till ändrat klimat och successivt nordligare utbredning. Istället för att avvakta trädens naturliga anpassning som är en långsam process, sker en aktiv anpassning till klimatförändringen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
B4EST is an EU-funded H2020 project which focuses on adaptive breeding for productive, sustainable and resilient forests under climate change.

Climate change can increase forest vulnerability to damage and disease, reduce forest health and productivity, and cause economic losses. B4EST's goal is to increase forest survival, health, resilience and productivity under these circumstances, while maintaining genetic diversity and key ecological functions, and fostering a competitive EU bio-based economy. B4EST aims to provide forest tree breeders, forest owners, managers and policy makers with better scientific knowledge to deal with these issues.

Full project title: Adaptive BREEDING for productive, sustainable and resilient FORESTs under climate change

Budget: € 6 478 662 (EC grant: € 6 000 000)

Partners: INSTITUT NATIONAL DE LA RECHERCHE AGRONOMIQUE | FORESTRY COMMISSION RESEARCH AGENCY | INSTITUTO NACIONAL DE INVESTIGACION Y TECNOLOGIA AGRARIA Y ALIMENTARIA | STIFTELSEN SKOGSBRUKETS FORSKNINGSINSTITUT - SKOGFORSK | LUONNONVARAKESKUS | EUROPEAN FOREST INSTITUTE | UPPSALA UNIVERSITET | OULUN YLIOPISTO | SVERIGES LANTBRUKSUNIVERSITET | CONSIGLIO NAZIONALE DELLE RICERCHE | NATURAL ENVIRONMENT RESEARCH COUNCIL | STICHTING WAGENINGEN RESEARCH | CENTRE DE COOPERATION INTERNATIONALE EN RECHERCHE AGRONOMIQUE POUR LEDEVELOPPEMENT - C.I.R.A.D. EPIC | CONSIGLIO PER LA RICERCA IN AGRICOLTURA E L'ANALISI DELL'ECONOMIA AGRARIA |NIBIO - NORSK INSTITUTT FOR BIOOKONOMI |UNIVERSITE PAUL SABATIER TOULOUSE III | Finsilva Oyj |Altri florestal, SA | INRA TRANSFERT S.A.

Keywords : Breeding, sustainability, new genotypes, adaptation profiles, genomic selection, deployment, tools for end-users, bioeconomy, forest management, biotic/abiotic risks, genetic resources, wood production

# data[].attributes.attachment_link.description
B4EST is an EU-funded H2020 project which focuses on adaptive breeding for productive, sustainable and resilient forests under climate change. Climate change can increase forest vulnerability to damage and disease, reduce forest health and productivity, and cause economic losses.

# data[].attributes.headline
Skogsskötselserien. Kap 2. Produktion av förädlat frö

# data[].attributes.subject
Skogsskötselserien. Kap 2. Produktion av förädlat frö

# data[].attributes.headline
Fenotypisk plasticitet och reaktionsnormer (AF)

# data[].attributes.subject
Fenotypisk plasticitet och reaktionsnormer (AF)

# data[].attributes.headline
Climate change and forest genetic diversity

# data[].attributes.subject
Climate change and forest genetic diversity

# data[].attributes.body
Quantitative Genetics, Coancestry and Status Number

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Quantitative Genetics, Coancestry and Status Number

mini-course
Quantitative genetics concepts (A4)
Genes in a gene pool (A5)
Individuals versus gene pool (A6)Coancestry matrix (A7)Group coancestry (A8)Average coancestry (A9)Cross-coancestry, inbreeding and group coancestry (A10)Linking generations (A11)Inbreeding and coancestry in parents and offspring (A12)Group coancestry and gene diversity (A13)Algorithm for coancestry - example pedigree (A14)Algorithm for coancestry - filling the matrix (A15)Algorithm for coancestry - the complete matrix (A16)Status number (A17)Status number and gene diversity (A21)How gene diversity drops over time (A21A)Status number and gene dispersion (A22)Status number and variance effective number (A25)Group coancestry and Wright's F-statistics (A26)Status number for forest tree breeding (A26A)
By Dag Lindgren; last edit 01-03-09

Some concepts useful for quantitative genetics

Identical by descent
(IBD) means that genes at the same locus are copies of the same original gene in some ancestor ) between pair of individuals is the probability that genes, taken at random from each of the concerned individuals, are identical by descent (=coefficient of coancestry). Kinship is equivalent. Wright's coefficient of relationship is less practical. ) (or coefficient of inbreeding). from the wild forest. .
C oancestry
( , f inbreeding (
The chance that both homologous genes in the same zygote are identical by descent is called
F
Founder population
is the starting point of calculations. If all inbreeding and coancestry of the founder population is known, inbreeding and coancestry can be calculated from a pedigree. It is usually practical and convenient to set inbreeding and coancestry to zero in the "wild forest" (or source population) and see the founders (plus trees) as a sample
If two individuals mate, their coancestry becomes the inbreeding of their offspring.

Self-coancestry
: An individual's coancestry with itself is 0.5(1+F)
Gene pool
means all genes in a population. It is convenient to consider genes at one locus. The gene pool is independent on how (or if) a population is organised in zygotes.
Inbreeding and coancestry are relative to some real or imaginary "base" or "reference" or "source" population. Most conveniently this is the founder population or the wild forest.

This can be realised e.g. by considering that coancestry in the previous generation becomes inbreeding in next, and then consider selfing.
genes in the gene pool .
Genes in a gene pool

A population with
N zygotes has 2N 1/2N

Each gene has the frequency
1/2N

Arrows = sampling with replacement (or infinite copies of each gene)

Probability to sample the same gene twice is
1-0.5/N)
Probability that different genes will be sampled is (

Genes can be IBD (identical by descent). The probability is the coancestry.

Individuals versus Gene Pool

The gene pool is structured in individuals

The probability that the genes in two specific individuals are IBD is the coancestry between these two individuals.

The probability that the different genes in the same zygote are IBD is the coefficient of inbreeding.

For self-coancestry the genes need not to be different. If they are different f=F , if the same f=1 , average f=(1+F)/2 .

Three different mechanisms genes sampled in the current population may be IBD:

1. The same gene sampled twice (drift);

2. The genes are homologous genes from the same individual (inbreeding),

3. The genes originate from different individuals (relatedness).

The values of the pair-wise coancestries of individuals can be arranged in a coancestry matrix
ff= f
We denote a certain value by
2,1=0.25
Note that a covariance matrix is symmetric, thus
2,1 1,2
The values along the diagonal (self-coancestries) appear only once.

Coefficient of relationship are often arranged in such a matrix, (numerator matrix), in absence of inbreeding these values are double as large.

Coancestries are probabilities, thus f between 0 and 1.

Some examples of coancestries
this term was introduced by Cockerham 1967). . N4N
Group coancestry

Let
' s put all homologous genes in a big pool and select two (at random with replacement). The probability that two are IBD we define as group coancestry . ( , f

To get overall probability; average over all individual probabilities,
coancestry values among all combinations of the
Group coancestry equals the average of all
N ² individuals in a population (or the average of all combinations of individual genes). We could as well define group coancestry as this average, the advantage of the probabilistic definition appears in more complex situations.²
Average coancestry

Let's form the average of the coancestry matrix for three individuals
appear twice (reciprocals). coancestries for a single individual.
Sum of the
9 values in matrix = 2.5 ; Average = group coancestry = 2.5/9 = 0.278 self-coancestries appear once, while other coancestries N
Note that
relatedness , not how uniting gametes are arranged. A brother is equally related to his brother as to his sister, in spite of that his gametes are able to unite only with those of his sister.
Group coancestry is here this average, but still a wider concept.

If all individuals in a population are of the same type, it is enough to calculate the

Self-coancestry is the group coancestry for a population with a single member.

All members in a full sib family have equal coancestries to all other individuals. Thus it is enough to construct the coancestry matrix for full sib families (and make some thinking).

Group coancestry depends on
is used here for the average of all coancestries among individuals excepting self-coancestry. "Average group cross-coancestry" seems unneeded complicated. However, "Coancestry" in the meaning "average cross-coancestry" invites to misunderstandings.
Cross-coancestry, Inbreeding and Group Coancestry relations

The term
cross-coancestry
If inbreeding and coancestry are known in a population, group coancestry can be calculated.

Using these relationships, formulas for group coancestry and average cross-coancestry as a function of parameters for the current population can be derived

There = group coancestry; N = individuals;
= cross-coancestry; =average inbreeding
Linking generations

Group coancestry changes at generation shifts are possible to calculate retrospectively from a known pedigree linking to the founders.

Future group coancestry can be calculated with knowledge about future pedigrees.

Consider a pair of genes, which may equivalently be regarded as in offspring zygotes or in parental successful gametes!

A pair of genes may be IBD as they are copies of the same gene in the parent population. This may happen if a parent get more than one offspring.

A pair of genes may originate from homogenous genes of the same parental zygote in the parental generation, if that was inbred the considered genes may be IBD.

For other cases predictions may be made, but they are often far from trivial.

Note also that there may be doubt if assumptions are realistic (neutral selection, many genes with infinitesimal action etc.)

The link between the generations is the gametes.

The gene pool of the offspring is identical to the gene pool of the successful gametes of the parents.
(1+F(1+F (there may be a contribution from the other parent also).
Two gametes from the same parent has coancestry
parent)/2. Sibs who share that parent get coancestry parent)/8
If the considered gene pair originates from different parents, the coancestry will be f parent.

IBD may occur by the following mechanisms:

1. The same gene in the current generation is sampled twice,

2. The genes are copies of the same gene in the parental generation,

3. The genes origin from homologous genes in the same inbred parent,

4. The genes come from different, but related, parents.
is a measure of gene diversity and group coancestry is a measure of G ene D iversity lost compared to the reference population.
Group coancestry and gene diversity

Group coancestry is the probability that two genes in a population are IBD.

Diversity means that things are different, gene diversity means that genes are different.

Evidently 1-group coancestry is the probability that the genes are non-identical, thus diverse.

This way of thinking assumes all genes in individuals in the reference populations are unique.

Group coancestry based measures are relative to a reference population.

GD is expected average heterozygosity.

For forest tree breeding the wild forest often constitutes a good reference. The gene diversity of the wild forest is 1, and the group coancestry will give the percentage of gene diversity lost.

(the example can be found in Lindgren et al 1997).

If we monitor group coancestry in our tree improvement operations, we can say how much gene diversity has been lost compared to the wild forest.

An algorithm for calculation of coancestry and group coancestry

Pedigree for a population used as example

Points (.) for founders. Parents always defined as individuals before as parents.

The pedigree in the Table can be visualised in the following way:

Calculation of the coancestry matrix

1, 2, 3, 4, 9 and an unknown parent to 13 can be considered as "founders"

The pedigree used is shown above

Fill the matrix (thus the coancestry of all pair of individuals) using the pedigree information.

This can be done step by step using the already filled in part of the matrix.

Fill a row

Start with the diagonal element

Proceed left to the end

As the matrix is symmetrical the column values can be filled in from the row

Start with next diagonal

The matrix below has been filled to element (6,6). Individual 6 which has parents 2 and 3, individual 8 parents 3 and 4 it is demonstrated how elements

The group coancestry for a group consisting of 10, 11, 12 and 13 will be derived in the following
. (6,6) and (6,8) are filled.

Ind

1

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

0

0.5

0

0

0.25

0.25

0.25

0

0.125

0.25

0.125

0

6

0

0.25

0

0.25

]=0.125
The diagonal: average of 0.5 and coancestry for parents
2 and 3 (3,2) =0.5+
(6,6)=0.5+
0 (6,3) + (6,4) ]=0.5[
The off diagonal: average of coancestry with 6 and the parents to 8 (3 and 4)
0.25
(6,8)=0.5[
+ 0 . Group coancestry for 10-13
(the average of the parents to 7's coancestry with 6)

The complete coancestry matrix

The
red population get the coancestry values, the group coancestry for the population red 10-13 is the average of the red values (= 2.875 / 16 = 0.1797 ).
Status number

Status number is the half the inverse of group coancestry

Or, equivalently

Status number is half the inverse of the probability that two genes drawn at random are IBD.

An attractive property of the status number is that it is the same as the census number for a population of unrelated, non-inbred individuals. The status number says that the probability to draw two genes IBD is the same as if it were so many unrelated non-inbred individuals contributing to the gene pool. Therefore we can call it an effective number.

Status number is an intuitively appealing way of presenting group coancestry, as it connects to the familiar concept of number (population size).

The ratio of the status number and the census number will be useful, thus N r=N s/N. I call this the relative status number.

The drop of Gene Diversity

This is to exemplify what may happen to Gene Diversity during breeding (from Lindgren et al 1997).

Data from a simulated breeding program. POPSIM simulation; Breeding Populatin=100; four controlled matings made for each member of the breeding population, the family size was 40, the next generation was recruited from the previous by phenotypic selection (selecting the best 100 among the offspring considering only the phenotype), the initial heritability was 0.2.
Status number and group coancestry measure gene dispersion!
Cockerham (1969) concluded that the variance of the gene frequency (that's the mean of the occurrence of a gene) is

this can equivalently be expressed

This is the binomial expression of the variance for the gene frequency in a population with N s non-inbred non-related members!

Status number is the size of unrelated non inbred trees sampled from the reference population, which have the same drift as the accumulated drift of the population under study (compared to the reference population).

Status number, group coancestry and variance effective number

The concepts may (in an over-simplified world) be linked

, when NV is large

where NS = status number NV variance effective number and t generations

Can also be expressed

However, the initial founders matters, so the formulas are more relevant for the development over generations that the absolute values.

Group coancestry and Wright's F-statistics

What is called F IS is the difference between inbreeding and cross-coancestry. If Hardy-Weinberg balance they are equal (the same chance of IBD if the genes are in the same as in different individuals).

I have developed the relations with
Q as follows
Forest tree breeding and status number

The status number concept is more useful to forest tree breeders than other breeders or geneticists. Forest tree breeders

are still very close to the founders

thus close to the "wild forest"

deal with few generations

change strategy between generations

structure population in sublines

"own" and control the breeding population

# data[].attributes.attachment_link.title
Quantitative Genetics, Coancestry and Status Number

# data[].attributes.attachment_link.description
Quantitative Genetics, Coancestry and Status Number mini-course Quantitative genetics concepts (A4) Genes in a gene pool (A5) Individuals versus gene pool (A6) Coancestry matrix (A7) Group coancestry (A8) Average coancestry (A9) Cross-coancestry, inbreeding and group coancestry (A10) Linking generations (A11) Inbreeding and coancestry in parents and offspring (A12) Group coancestry

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Trees and Crops for the Future (TC4F) är ett strategiskt forskningsområde (SFO) vid SLU med Umeå Universitet och SkogForsk som sammarbetspartners. TC4F utvecklar kunskap om hållbar växtproduktion och produktutveckling från växter med det övergripande syftet att stödja utvecklingen av Sveriges cirkulära bioekonomi. TC4F är uppdelat i två delar, T4F som fokuserar på skogliga resurser och C4F som fokuserar på agrara resurser.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
tc4f strategiska forskningsområden slu umeå universitet skogforsk

# data[].attributes.attachment_link.title
Trees and Crops for the Future TC4F | slu.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Trees and Crops for the Future (TC4F) är inte ett forskningsprogram. Det är en hel miljö där den redan etablerade forskningen om förnybara råvaror får extra näring - för att utvecklas, etablera nätverk och växa. TC4F är en del av regeringens Strategiska Forskningsområde

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Professors Lynch and Walsh bring together the diverse array of theoretical and empirical applications of quantitative genetics in a work that is up-to-date, comprehensive and accessible to anyone with a rudimentary understanding of statistics and genetics. Central concepts are developed from first principles and illustrated with wide-ranging examples. The book reflects the recent influx of quantitative-genetic thinking into evolutionary biology and includes the latest techniques for QTL (quantitative-trait loci) analysis. Although written as a general text in quantitative genetics, the book will also serve as a basic reference for the seasoned professional.

Website http://nitro.biosci.arizona.edu/zbook/book.html

# data[].attributes.attachment_link.title
Genetics and Analysis of Quantitative Traits

# data[].attributes.attachment_link.description
Professors Lynch and Walsh bring together the diverse array of theoretical and empirical applications of quantitative genetics in a work that is up-to-date, comprehensive and accessible to anyone with a rudimentary understanding of statistics and genetics. Central concepts are developed from first principles and illustrated with wide-ranging examples.

# data[].attributes.body
Skogforsk

# data[].attributes.headline
Konsekvenser av genetisk variation och struktur (AF)

# data[].attributes.subject
Konsekvenser av genetisk variation och struktur (AF)

# data[].attributes.body
avseende förmågan att klara heterogena och föränderliga miljöer

# data[].attributes.body
Populationsgenetik
Testa själv: Simuleringslabb

# data[].attributes.attachment_link.title
EUFORGEN European forest genetic resources programme

# data[].attributes.headline
Effekter avspridning av genetiskt främmande populationer

# data[].attributes.subject
Effekter avspridning av genetiskt främmande populationer

# data[].attributes.attachment_link.description
Frequency: Yearly ISSN: 0282-7581 eISSN: 1651-1891 https://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/02827581.2018.1562565 ABSTRACT In this introductory paper, we briefly review the history of using clones in Swedish forestry. The different approaches of using clones are defined as: (1) "clonal forestry", the deployment of tested selected clones, and (2) "family forestry" with vegetative multiplication of crosses between elite parents.

# data[].attributes.body
- Genetiska aspekter på skogsskötsel
- Genetiska aspekter på virkeskvalité

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This up-to-date and comprehensive textbook is essential reading material for advanced undergraduate and graduate students with a course module in genetics and developmental biology. The book provides clear, concise, and rigorous foundational concepts of genetics. It opens with an introductory chapter that provides an overview of genetics. The book includes separate and detailed sections on classical genetics, molecular genetics, and population genetics. It covers basic and foundational principles such as Mendelian genetics, chromosomal theory, transcription, translation, mutation, and gene regulation. It further includes chapters on advanced topics such as molecular genetic techniques, genomics, and applied molecular genetics. The concluding section includes chapters on population genetics, developmental genetics, and evolutionary genetics. The chapters are written by authors with in-depth knowledge of the field.

The book is replete with interesting examples, case studies, questions and suggested reading. It is useful to students and course instructors in the field of human genetics, developmental biology, life sciences, and biotechnology. It is also meant for researchers who wish to further their understanding about the fundamental concepts of genetics.

# data[].attributes.attachment_link.description
This up-to-date and comprehensive textbook is essential reading material for advanced undergraduate and graduate students with a course module in genetics and developmental biology. The book provides clear, concise, and rigorous foundational concepts of genetics. It opens with an introductory chapter that provides an overview of genetics.

# data[].attributes.body
https://www.slu.se/centrumbildningar-och-projekt/futurefood/forskning/temasidor-ny/vaxtforadling-och-djuravel/sa-funkar-djuravel/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En central del i varje avelsprogram är registreringen av olika egenskaper kopplade till olika individer. Informationen samlas i en databas och används för skattning av individernas avelsvärden. Avelsvärdet förutsäger hur värdefullt ett visst djur är som förälder, med andra ord försöker man med avelsvärdet skatta värdet hos avkomman. Avelsvärdet kan uttryckas i ekonomiska termer (exempelvis mängden producerat kött i kronor) eller i enheter (exempelvis kg kött). De bästa djuren väljs som föräldrar. Tack vare databasen, som inkluderar all släktskap, är det också möjligt att skatta avelsvärdet för individer som inte har några mätvärden registrerade. En bagge kan alltså ha ett avelsvärde för modersbeteende, och en unghingst, för ung för att kunna tävla, kan ha ett avelsvärde för dressyr. I avelsprogram för mjölkkor kombineras avelsvärden för produktion (mjölkavkastning) och så kallade funktionella egenskaper (fertilitet, överlevnad hos kalvar, klövhälsa etc.) med hjälp av egenskapernas ekonomiska vikter för att skapa ett sammanfattande index som beskriver djurets totala avelsvärde baserat på alla dess egenskaper. Hur pricksäker avelsvärderingen är beror på hur mycket information som finns tillgänglig, speciellt när det gäller egenskaper med låg arvbarhet (som kullstorlek och hälsa), vilket gör det viktigt att ha så många mätvärden som möjligt. Vissa egenskaper (exempelvis aptit eller äggvikt) kan mätas flera gånger på samma individ medan andra (exempelvis könsmognad eller köttkvalitet) endast kan mätas en gång. Semintjurar får tusentals döttrar och avelsvärdet för deras döttrars fertilitet kan därför skattas med hög precision.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vetenskap och utbildning för hållbart liv.